Pomozte vydat knihu Dobrodružství v prášku… přidáte jen vodu Křest lezeckého průvodce Vltavská žula Legenda jménem Chroust, publikace o životě Vladimíra Procházky
Uplynulý víkend se stal takovým malým milníkem ve vývoji lezení v Českém krase. Na několik krásných hladkých a silně převislých projektů se přijel podívat Adam Ondra.
Tato poměrně komorní a částečně i utajená akce, kterou rušilo jen vrnění poletujících dronů se odehrála v sektrou Červené stěny, kde se Adam pokoušel zdolat několik, pro normální lezce utopických projektů.
Něco se podařilo, něco zůstává ještě nepřelezeno, ale bylo to rozhodně zajímavé.
Bližší informace přinese, snad již brzy, následující článek od organizátora akce Petra Resche.
Pak se pokusíme také doplnit informace o přelezených cestách. Jo a ve finále se budete moci těšit na video, které bylo točeno ve slunečný nedělní den.
Koukám, že do db cest přibyla nádherná a silně převislá cesta Mimikry, 10+/11-, kterou zdolal jako první Petr Resch a pak přidali své přelezy Adam (OS) a i Martin Stráník (flash). Byla to paráda.
Když mi Pepa Sulke někdy v březnu 2010 ukázal jím natlučené "slzy" v "jeskyni" Červených převisů, říkal jsem si, těžký to bude, to je jasný, ale nikdo (tedy hlavně Adam) to jen tak nepoleze, je to lámavé a vlhké. A vida, pět let uplynulo, Petr Resch & spol. mocně zapracovali, stěnu a místo zkultivovali a přijel (nejen) Adam. Snad i francouzských devítek se Srbsko dočká.
Že se uplynulý víkend (i s případným pokračováním) zapíše do historie lezení v Srbsku (potažmo v Českém krasu), o tom nepochybuji.
Že by to byl stejně legendární okamžik, jako když Mark Wilford vylezl čistě Cestu šelem brumlíkovitých, Kutta a spol. zdolali Halinu a Störe-Metzner vylezli Křížovou cestu?
Počin, podle mého, významný minimálně jako výše zmíněné. A nejen ve spojitosti se zvednutou klasou. Ale i vlastně s objevem nového terénu, který po letech určité stagnace lezení v Krasu, celkem přináší nové zajímavé eldorádo pro bouchače.
Ve vší úctě, významnější počin to jistě nebude. Jednak se na Červených převisech lezlo už dávno a druhak to podle prvních zpráv zatím nevypadá na nějaký kvalitativní zlom ve stylu. Uvidíme, jak se na to budeme dívat za deset let.
ale zase vzpomínaný německý, Kuttův i amerikáncův výstup byly sice velevýznamné pro Srbsko, ale ve světovém kontextu byly bezvýznamné (ten poslední v podstatě akorát ilustroval jak moc izolované ostblokové scéně ujel vlak, ikdyž je to možná slovo do pranice, zvlášť když na to koukáme v kontextu tehdejších cest v sasku přelézaných i českou špičkou, paradoxně tou samou, které amerikánec vytřel zrak).
no a pic, najednou je tady cesta která se vejde do nejvyššího světového stupně. což tedy v srbsku fakt nikdy nebylo. takže přestože mě sportovní lezení zas tak nebere, soudím, že je to počin značně významný a troufám se tvrdit že významnější než ty historicky zmiňované.
Mám stejný dojem. Navíc mezníky chápu nejen ve smyslu, vytvoření težké a těžší cesty, ale třeba i otevření nového významného sektoru. Z této perspektivy byl například začátek lezení v Alkazáru mezníkem ve vývoji oblasti nebo ne?
Takže Červené převisy, je jistě milestone i z tohoto pohledu.
Co píšete, má samozřejmě hlavu a patu. Já jsem ale na začátku psal o legendárních okamžicích. A to není úplně to samé, co významné nebo těžké. Legenda prostě vznikne a žije svým životem. Uvidíme za 10, 20, 30 let...
Z tohoto pohledu byl na Srbsku legendární návštěvy, která silně povzbudily zdejší dění návštěva Marka Wilforda a poté návštěva Tomáše Pilky. Tahle je určitě nejvýznamnější.
Já bych viděl mezníky v Českém krasu zatím takhle:
1943 Störe-Metzner, dva Mnichováci vylezli Křížovou cestu 5, první seriozní lezení v oblasti, navíc dodnes nejhezčí cesta daleko široko
1944(?) Schmidt-Schüller-Černík(?) udělali první český originální prvovýstup Bubnyho převisy 4
1950 Kutta-Preisler-Novotný udělali grandiozní stěnovou cestu středem velké strmé stěny Halina 5+
1982 Američan Wilford si nechal ukázat nejtěžší cestu Šelem brumlíkovitých 8 Na nástupu nenašel problém, krok u kruhu zdolal čistě a místo traverzu pokračoval přímo. Všechno čistě, čím spustil lavinu přelézání hákovaček.
1988 Pilka vylezl Pyrožení 9+ a ukázal, že oblast má potenciál na další zvyšování obtížnosti, ačkoliv se zdálo, že možnosti prvovýstupů až na Tomáškův lom jsou už uzavřené.
S tím se dá souhlasit, i když tu pleteš pojmy. Čistě znamená přelézt s použitím pomůcek nepoškozujících skálu - vklíněnců na jištění (clean),
To, co ty myslíš je přelezení volně (free). Třeba v jickovicích můžeš lézt čistě a ještě k tomu volně. Na Srbsku se vždy jednalo jen o volné přelézání dříve více či méně technicky lezených cest.
ale bez obav se zapoj. si vzpomínám že při nějaký tý maglajzový debatě před dvanácti-třinácti lety jsme se dokonce vyzvali na souboj v grýnpojntu. ale vychladli jsme, což? ale dokud máme svoje vlastní játra....
Teda ja nevim, ale ciste se odjakziva pouzivalo proto vylizt cestu ciste, bez sednuti, bez pouziti umelych pomucek k postupu. Prijde mi to zbytecny slovickareni. Vsicky co lezou asi tusi, ne?
U nás se to tak říkalo, to je pravda, ale ve světě se to používá jinak. Clean climbing je pro lezení se vklíněnci. Dokonce pro hákovačky beze skob je samostatná stupnice C0 až C5, pro hákovačky se skobama A0 až A5. Takhle se to používá v yosemitech, stačí se podívat do průvodců od Supertopo.
Dost pravděpodobně v Británii. Ostatně: https://en.wikipedia.org/wiki/Clean_climbing a https://en.wikipedia.org/wiki/Free_climbing, kde se mimochodem jako rozšířený omyl popisuje i to, co si plete i Kuba Turek, sice že free climbing není sólo. Volné sólo se označuje jako free solo.
Tak jak to chápu Kuba Turek a Jandík už tam všechno vylezli, zhodnotili....nechali pár let u ledu. Pak když se do toho opřelo pár lidí, a v podstatě v jejich revíru začli škodit čistými přelezi, tak přišla přednáška z oblasti teorie a něco o hákování a pár chytrých keců....ale to by nebyla diskuze bez KT a PJ....ti mají rozhled ve všech svérách lezení....jen jsem nějak nikde nečetl o jejich lezeckých výkonech, podle mě to musejí být šílení bouchači prostě respekt a snad příště až bude P.Rech něco pořádat v přelezech neopomene oslovit zmíněnou dvojici....
Mezi zmíněné mezníky bych zahrnul taky období Tomáše Čady a Petra Bobuláče Cermaka . Někdy v polovině Osumdesátek odstartovali volné přelézání hákovaček na Srbsku.
Tak jmenuj hezčí cestu bez ohledu na obtížnost - jasná linie, přirozeně odjistitelná, bezpečná, krajinově krásná a něčím výjimečná, aby sis ji zapamatoval na celý život. Myslím, že všichni tady rádi uslyšíme tipy na nádherné výstupy.
A proč by ta hezká cesta musela být přirozeně odjištěná a bezpečná?
Pokud se má intenzivně vrýt do paměti, je dobrý prohloubit paměťovou stopu i emočně. Nějaký rozněžnění nad přirozeností linie a rozkvetlou fialkou zůstane trvale v palici jenom lidem, co trpí tou funkční poruchou spočívající v tom, že nemůžete nic zapomenout, a protože já tím netrpím, tak už nevím, jak se to jmenuje.
Ale když se někde vysoko v exponované pozici fakt hodně vybojíte, může to být na celej život. A ani ta cesta nemusí bejt nutně úplně krásná :)
Je to subjektivní kritérium, ale většina lidí se na kráse víceméně shodne. P.S.: Máš tedy jinou cestu, která by mohla Křížové konkurovat v boji o titul nejhezčí cesty Českého krasu?
Cestu uvádět nebudu, podobných oslovin se neúčastním :-) Jen vím, že se pokud se mi nějaká cesta nebude líbit, tak kvůli tomu, že ty se s někým shodneš, že je nejkrásnější, se mi líbit nezačne. A proto ani nesouhlasím s tvým závěrem o shodě, protože titul nejkrásnější by pokaždé získala cesta jiná, výsledek by závisel na vzorku hodnotitelů a na jejich hodnotách a prioritách.
Když tak čtu vývoj diskuze níže, tak mi nedá sem nedopsat, že většina příspěvků mé anonymní kydy prakticky potvrzuje, kdežto k tvým podepsaným se vyjadřuje dost negativně.
A bohužel to svádí k myšlence, zda není lepší napsat anonymní rozumný příspěvěk (ber to obecně a nevztahuj na mě, já píšu jen kydy), než se podepsat pod hovadinu (opět to ber obecně).
Pro KT. Ano, mozna asi nebude pro Tebe, ale je takova cesta. Pokora - Dusickova stena - nejkrasnejsi 8 v oblasti. A o chlup vys - Sikma plocha - Aniccina stena. Trenuj a uvidis.
Nejde o mě, ne? Jde o nejkrásnější cestu. Když to bude dvojka, tak je to také možné.
Promiň, ale Aniččina stěna ve starém rozbitém lomu s vlakem co čtvrt hodinu pod zadkem?
O Dušičkové stěně by se asi dalo diskutovat, ale podle mě je výhledem, vzdušností a dominantním umístěním nesrovnatelná se stěnou Pod Křížem. Možná jsou zrovna Tvé favoritce krásné lezecké pohyby, ale podle mě to není všechno.
Chtel si nejkrasnejsi cesty oblasti. Tak jsem je napsal. Osobni nazor - jiste, stejne silnej jako krizova
... nebo ne?
Sam nevis proc tuhle debatu vedes ... Proto ani nemuze mit konec/zaver ...
Je vcelku jasny, ze v pripade cervenych previsu se bavime o delsi prirodni boulderovce, jejiz kouzlo je v obtiznosti a dostupnosti z prahy. Nemyslim, ze na cesty zde bude sharma vyplnovat poradnik, i kdyz ... Tvoje pruvodcovy milniky vyse, stejne jako tenhle sektor jsou lokalniho vyznamu. Je to hezky, respektuju to, ale to je realita. Klobouk dolu pred praci investovanou (vsech) a obtiznosti dosazenou.
Hodnocení krásy cesty je subjektivní a závisí mimo jié taky na poměru její obtížnosti a momentální formy lezce, takže to je vždycky spojeno s hladinou obtížnosti. Žádná univerzálně nejkrásnější cesta neexistuje. Co existuje jsou cesty pěkné a cesty méně pěkné a do jisté míry se na tom mohou lezci shodnout.
Jedna z možností jak to udělat je klikat na hodnocení cesty v databázi cest na skaly.horosvaz.cz, kde se pak ukazuje průměrné hodnocení.
Pokud se týká zde adorované Křížové cesty, je sice krajinově pěkná, ale nelze přehlédnout výsuvné šuplíky ve spodní části, zahliněný dolez do jeskyně a dolez do davu turistů nahoře o víkendech, což mně nedovoluje pro ni hlasovat, i když ji počítám mezi ty lepší.
krajinově se jedná o cestu velice velkolepou, to jo. ale co se týká lezeckých pohybů, tak obecně platí, že je-li cesta vyzdvihována pro svou krajinovou velkolepost, tak je to jediný důvod proč lézt cestu jinak velmi hnusnou. to je (snad s výjimkou dvou metrů) i tento případ.
Zajímavý na diskuzi o nejkrásnější cestě ČK je to, že ji hodnotí lidé, kteří všechny cesty v krase nevylezli. A přesto s jistotou tvrdí, která je nejhezčí......
no, netvrdím která cesta je nejhezčí, ale že křížová rozhodně nejhezčí není (a na to mi stačí moje nevýznamná výkonnost na pomezí náročnější turistiky). mimochodem, kolik tak lidí má právo hodnotit? tuším že všechno nemá vylezeno nikdo. odpustíme třeba rešíkovi že pravděpodobně nikdy nelezl několik desítek let zakázané cesty uprostřed stěny pod křížem?
troufám si hodnotit cesty v mém stupni obtížnosti, a mezi mnohem hezčí než křížovou (tedy nejlepší dojem z koktejlu mezi krajinovou velkolepostí, lezeckými pohyby, logikou cesty, přiměřeností jištění atd.) bych namátkou řadil dušičkovou spáru, helenčinu, koudelnickou, listopadovou...
Ano, na na Červených převisech jsem kdysi něco vyhákoval (začátek devadesátek) a později jsem tam podle dohody ČHS a CHKO Český kras vytloukl staré skoby na několika cestách. Letos jsem viděl práci Petra Resche asi tak dvakrát nebo třikrát, ale samozřejmě jsme neviděl Adama Ondru. Takže proto ta neurčitá formulace, aby velectěnému čtenáři bylo jasné, že jsem u toho nebyl. Proč se ptáš?
Protože kdybys jeskyni (ve které se samozřejmě nikdy dříve nelezlo) viděl, neměl bys něco takového napsat. Už jen cesta Mimikry je "kvalitativně" jiná, než ostatní cesty na Srbsku, o dalších projektech ani nemluvě.
darmo mluvit... k vysvetleni pojmu "kvalitativne" si treba uvedom ze Wilfordovi tehda stacily jen o neco lepsi brusle nez meli nasi Srbsti bruslari ( ani nevim ze by se to cca 8+ "naprimeni" dneska nejak lezlo)
Další výrok v nejlepší tradici českých žvástů, abych použil nádhernou Ivošovu charakterizaci. Brumlíci, které Wilford narovnal, nebyly nikdy hákovačka.
měl jsem za to že tam byl tradiční krok A0, který se řešil pomocí kruhu. v pravém slova smyslu hákovačka (jako třeba ocel a olovo) to skutečně nikdy nebyla.
Volné přelezení jednoho kroku A0 podle mne není přelezení hákovačky. Pokud se pamatuju, tak to bez kruhu někteří lezli i před Wilfordem, ale důkazy na to nemám :-). Opravdové přelezení hálkovačky byla Paradentóza, Zepelíni, dolní a horní Diretissima no a samozřejmě ten Big Ben který odolával nejdýl, v tom má Kuba pravdu.
hákování vnímám jako technické přelezení souvislého úseku, tohle A0 u kruhu není ani na úrovni ádrovského stavění ze sedačky. je údolka na zlého bratra v roklici hákovačka? hřebenovka na libereckou na obrvégrech? asi né, žánop.
Co to kurva melete??? Nejvetsi pocin co sem za posledni dobu v Srbsku udal, je mur prvni zimni prelez Ivanovy stylem drajtul v unoru. Pres leto poctive drajtuluju na Hrubici a pak to na srbaci posilam na OS!
Tohle sis mozna mel zjistit nez si o tom tady zacal mluvit, nemyslis? Proc se vubec vyjadrujes k sektrou a cestam, ktere si nikdy nevidel a od ucastniku od nich nic neslysel. Aaaach jo.
Jed se aspon podivat na to misto, kde kluci radili, pripadne jich par vyzpovidej a pak teprve zacni vynaset sve soudy. I kdyz, to bychom po tebe asi chteli, aby ses zacal chovat jako skutecny novinar ci reporter..
Nepočítá, neboť jak dobře víme tato cesta se nachází, na mnohými proklínaných skalách, kousek severně od osvětlené zatáčky mezi Prahou a Vídní a to jak dobře známe ze zeměpisu není v Čechách.
tak pravopisně správně by mělo být Češsko, podle vzoru Vlach, ale neprošlo to televízema a dalšími medii.. Každopádně za nejvetší mazec na Srbsku stejně považuju Kaskadéra (ne že bych ho lezl)!!
Super zprávy, Petr se do toho pustil s vervou sobě vlastní.. Protože jsem se byl na Převisy podívat hned zpočátku, umím si představit, kolik práce to dalo celé zprovoznit.. už jen ty kila kozích bobků na nástupech, o špinavé a lámavé skále nemluvě. Věřím, že víkendová návštěva byla pro Petra velkou odměnou. Jen tak dál, při další Adamově návštěvě bych jako Srbský patriot nerad chyběl.. :-)
kdyz opomenu starou dobu starych klasiku tak si myslim ze tech cest, ktere posunuli lezeni v srbsku bylo ponekud vicero. Podle mne brumlici lehce kopli, ale start prelezani starych hakovacek byl koncem osmdesatych let pocinajicim trendem nejenom v strbsku. Pirozeni prislo trochu pozdeji a v te dobe to byla opravdu pecka. rekl bych ze konec osmdesatych let a pote obdobi dalsich lezcu kolem brachu reshovic byla tou nejlepsi dobou na srbarne. Cervene previsy pro extremni lezeni jsou tim nejlepsim co sbsko muze dat do budoucnosti, tim nechci snizovat dalsi sektory, ale na jednu stranu se zda ze srbsko stagnuje v navstevnosti lezcu a proto jsou dalsi nove projekty asi popelkama proti jinejm oblastem. Presto snaha udelat neco noveho a pro dobro skal bude vzdy super odvazny cin prukopniku, vzdy celici palbe kritiky gaucaku co neumi prekrocit svoji hranici.
Kubo vrtani do skal a delani pomyslnych cest a projektu je velkym krokem zpatky v etice lezeni. Cervene skaly v srbsku drimali jen do te doby nez ochrana prirody ztratila svoji moc. Nicmene je to trend budoucnosti. Pro nas byli cervene skaly tabu a to jsme respektovali. Nicmene co je povoleno neni zakazano, obdivuji snahy o co nej a nej cestu ale asi by bylo lepsi jit na preklizku a nechat to bejt........omlouvam se foru za zmenu nazoru, jel jsem kolem na kole a cisteni a vrtani je fakt hnus. nechte to jako driv a Ondru poslete do jinejch skal.
To je otázka do pranice. Někdy totiž pisatel nevidí svou nevědomou motivaci, ač okolí se od prvního pohledu jen tiše uchichtává tomu, co je pro pozorovatele do očí bijící.
Já se divím jak Kuba Turek dokáže rozjet diskuzi pod článkem o cestách, kterým vůbec nerozumí (ani já ne...). Pod sektorem se mohl jen procházet a nebo v lepším případě si to odhákovat, ale jinak o tom ví vše z nás (jak jsem četl)nejlépe,poučil nás, zná nejlepší a nejhezčí cestu a prostě je nejlepší...proč to není náš předseda.
to se dá pochopit, prostě holt poloprofesionální deformace někoho, kdo se snaží pasovat do slova novinář. Na něco stačí, občas takhle hezky ulítne a okolí se baví jak jsou některý paradoxy kouzelně humorný.
Btw: moje velezapojení do debaty, které nejsem hoden, je parodií na zapojení KT :-))