Pomozte vydat knihu Dobrodružství v prášku… přidáte jen vodu Křest lezeckého průvodce Vltavská žula Legenda jménem Chroust, publikace o životě Vladimíra Procházky
Nová důstojná a vysoká stěna se pro lezuchtivé chystá v pražských Vysočanech.
Stěna je součástí sítě HUDY stěny. Stavba byla zahájena v listopadu 2012 a předpokládané otevření v září 2013.
Základní informace o stěně a bouldrovce:
STĚNA
20 m maximální výšky
2500 m2; celkové plochy
BOULDER
4,5 m maximální výšky
300 m2; celkové plochy
volné výlezy
Dále pak:
kurzy, půjčovna, obchod, dětský koutek, restaurace, polygon pro výškové práce, highline, lanové překážky, ...
Stavbu provádí stěny firma TR-walls s použitím nejmodernějších technologií. Stěna je navržena pro všechny typy lezců. Od úplných začátečníků, přes rekreační lezce, až po závodníky. Většina profilů byla navržena tak, aby co nejvíc připomínaly skálu a přitom si zachovaly výhody stěny. (Například laminátový masiv a krápníky postavené z profilů TR- compact, díky 20ti metrové výšce haly bylo možné postavit i různé dolezy na police jako ve skalách, samozřejmostí je spára a další překvapení.
Pro závodníky: pro lezení na obtížnost budou dva velmi převislé sportovní profily v centrální části. Specialitou bude unifikovaný HUDY profil. V rámci budované sítě HUDY stěny budou na všech stěnách postaveny stejné profily. To umožní například postavit v jednom okamžiku úplně stejné cesty na několika místech a uspořádat jeden závod na několika stěnách najednou. A v neposlední řadě dva rychlostní profily (výška 15 m).
Bezpečnost na stěně: Na podlaze bude instalován tlumící povrch EPDM od f. Pragoelast. Pod boulderovkou bude instalováno 30 cm dopadiště z dílny TR-walls. Samozřejmostí je dodržení všech požadavků normy ČSN EN 12572.
V současné době máme připraveno přes 10 000 chytů od deseti českých i světových výrobců. (Core, Lapis, Bleustone, Luna Rossa, AIX, Xcult, TR-walls, Samsara....).
Hlavním stavěčem na stěně je Viktor Pařízek, ale budeme samozřejmě využívat služby mnoha dalších renomovaných stavěčů.
Velký důraz chceme klást také na příjemné prostředí.......
Pověz, co to byl původně za prostor?
Původně to byla hala ČKD a vyráběly se tam kompresory. V té době byla hala vysoká 28 m. Po revoluci byla hala využívána jako sklady a proto byla rozdělena na dvě podlaží. V horním 20 m vysokém jsme nyní my a pod námi je ještě těch zbývajících 8 m.
Vidím nějaký jeřáb, industriálně laděné prostředí? Nebude se slaňovat přes jeřábový hák?
Ten jeřáb se nám hned líbil a tak jsme se rozhodli ho do stěny zakomponovat. Posloužil nám jako nosná konstrukce pro převislé profily a jeho nejvýraznější prvky (kabinu a kočky) jsme záměrně ponechali viditelné. Plánujeme, pořádně odmastit háky a pak by se na ně mohlo třeba přeskakovat ze stěny.
Jak se vůbec v Praze shání prostor na takovouto stěnu, můžeš se podělit o zkušenosti?
No to byla vlastně náhoda. Po odchodu ze Smíchova jsem si chtěl postavit malou boulderovku. Při pročítání inzerátů jsem narazil na tento prostor a šel jsem se tam jen tak pro legraci podívat. Vešel jsem do haly a bylo rozhodnuto.
Tomáši myslíš, že je důležité na stěně profily a strukturu “připodobňovat” přírodním terénům?
Já si myslím, že by se stěny měly co nejvíc blížit přírodním terénům při současném zachování jejich bezpečnosti a variability (do jednoho profilu je potřeba postavit víc cest, když profilovaný povrch, tak pouze stupy…). Neznamená to ale, že všechny stěny by měly být stavěny z laminátových profilů. I překližkové stěny se dnes dají vytvarovat tak, že lezení na nich se skále velmi blíží. Věřím, že nejlepším důkazem budou naše dvě centrální věže.
Co myslíš, jsou lezecké stěny jen pomíjivou módou nebo je to stále sílící vývojový trend lezení. A jaký máte se stěnou dlouhodobý cíl?
Móda to určitě je. Jestli bude pomíjivá nebo dlouhodobá, bude hodně záviset na provozovatelích stěn. Když dokážou lidi zaujmout, tak si je udrží. Když budou chtít co nejmíň investovat a jen rychle vydělat, tak jim pravděpodobně brzy utečou někam jinam.
Stěna versus lezoucí rodiče a divoká drobotina, jakou máte v této věci strategii?
Pro nejmenší děti plánujeme dětský koutek a ve vymezených hodinách hlídání dětí. Větší děti by si měli zpacifikovat rodiče. Pokud je dítě v kroužku lezení, záleží hodně na instruktorovi, jak děti zvládne a jaký pro ně vymyslí program. Tato schopnost je pro nás velmi důležitá při výběru instruktorů. Ale na druhou stranu si myslím, že to chce taky trochu obyčejné tolerance.
Tak to ses díval špatně. Pokud pomineme horší ekonomickou situaci obyvatel regionu, tak jsi mohl vidět třeba areál na Bazalech, za který město dalo přes 100 mega. Takže dej pokoj se stěnou, vydržujete si Baník :-)
co jsme ti Jindro udělali?! i my tady v Ostravě bychom potřebovai k tréninku tvoji stěnu.. obchody tu máš už dva ale stěnu žádnou..a přitom lezců je tady opravdu hodně,přinéjmenším tolik jako v Brně nebo ve Zlínu
Ke vsemu obchody v ostrave provozuje pokud vim Polda Sulovsky a jako nas senator by neco mohl udelat spolecne s Svetlikem v arealu Vitkovic.... starych hal tam maji dost, tak jen se do toho musi pustit lidi co maji na tyto osoby kontakty.....
možná je ten rozdíl mezi Prahou a Ostravou takový, že tady lidi rozjedou stěny sami a nečakají, až to udělá "někdo druhý"...Když je tam tolik lezců, jak tvrdíš, a nikdo se do stavby stěny nehrne, tak využij příležitost a rozjeď stěnu sám. Zalezeš si a ještě vyděláš.
Vis, takova hala se stenou neprijde na 300000, nebo 2000000,- ale trochu vic....a navratnost neni 5 let a min.....kdybych ten kapital mel a klidne o nej mohl prijit, popripade mel sponzory, tak do toho klidne jdu, ale kontakty nejsou a radeji investuju do toho cemu vic rozumim...
No, mě by docela výrazně zajímalo, jak bude na sportovišti :) vyřešena vzduchotechnika, resp. vůbec bude-li a dále vytápění.
Smíchoff mám sice rád ale vzd. tam eni a nejspíše ani ebude a v zimě ty depilátory pod střechou jsou taky naprd. Je to nelogické řešení vzhledem k tomu, že jak všichni, tak teplý vzduch stoupá vzhůru. V praxi to na Smíchově znamená to, že rozdílné teploty dole a nahoře jsou min. 10st a to nemluvím o plynových spalinách a občasné nutnosti používat azbestová trika.
Jinak držím palce a doufám, že umělé jakolezení bude tímto projektem posunuto o kousek dál, ikdyž by mne před cca pětadvaceti lety nikdy a nejenom mne a myslím, že i Tomáše.R. nenapadlo jak je a může být všechno jinak.
Při výběru topení jsme nakonec zvolili elektrické infrazářiče. Jejich provoz bude asi dražší, ale odpadnou nepříjemné zplodiny, které vznikají při spalování plynu. Zářičů bude po celé hale rozmístěno 16. Tyto zářiče budou sdruženy do několika zón. Výsledkem bude rovnoměrnější rozložení teplot a snadnější regulace. S tímto systémem máme velmi dobré zkušenosti ze stěny Tarnogaj ve Wroclawi. Po konzultacích s mnoha odborníky na vzduchotechniku, jsme se rozhodli pro přirozené větrání. Ve spodní části haly máme k dispozici vrata 3x3m a světlík je osazen otevíratelnými střešními okny.
Infratopení zní dobře! A chlazení v létě a odsávání prachu bude řešeno jen tím přirozeným větráním? Většina stěn v ČR má bohužel společné to, že je tam velmi prašné prostředí.
Všude jinde se pořád staví nové a nové stěny jenom ne v Ostravě. Už mě to začíná srát, protože nemáme tady na čem trénovat. Mohli by jste se nad sebou zamyslet :D
To snad vy lezci byste se měli nad sebou zamyslet a sehnat si nějakého sponzora. Pokud vím, tak období ekonomického romantizmu končilo v 89 roce. Ono je hezký o tom kecat na fóru a bejt nasranej, ale so takhle hnout tělem (neříkám zvednout prdel od kompu) a něco pro to udělat?
:-)
jednou,možná už brzké době,nastane čas,kdy místo na víkend do skal se pojede zalézt si na stěny v Praze..pokaždé jiná struktůra,jiné chyty,různé ceny a klíma..kdo ví,třeba to takto dopadne..v Ostravě bude pořád jen ta jedna stěna a Polda senátor si možna místo angažování se ve výstavbě nové stěny,otevře další obchůdek.Lezců,kteří si rádi u něj nakoupí je stále vice..a pak si s tím matrošem vyrazí na úžasné halovo-stěnové lezení do Prahy
Jak jednou? už delší dobu jezdíme po stěnách jakobysme jezdili do skal nacvičovat. Výhodou je, že se stihne o dost víc věcí a bez výmluv je možné vyhnout se večernímu hnípání u piva. Takovej lahváč u telky po pořádnym zabušení samozřejmě bodne. Bohužel se plastové klenoty nedaj zadat a převést na body. Ale to se doufam brzy změní, neb je to logický vývoj.