Pomozte vydat knihu Dobrodružství v prášku… přidáte jen vodu Křest lezeckého průvodce Vltavská žula Legenda jménem Chroust, publikace o životě Vladimíra Procházky
Odborníci z ČHS zveřejnili pokyn s požadavky na jistící prostředky pro prvovýstupy. Na nepískovcových skalách a pískovcích na Moravě a na zvlášť pevném pískovci v Čechách se můžou používat pouze certifikované borháky a nýty.
Borháky mohou být pouze lepené výrobcem doporučenou chemickou maltou (dvousložkové polyesterové lepidlo). Pro nepískovcové skály může být minimální průměr 10 mm a délka 80 mm. Pro pískovcové skály na Moravě a některé zvláště pevné pískovcové skály v Čechách je minimální průměr 10 mm a délka 130 mm.
Na ostatních pískovcích v Čechách jsou doporučeny ocelové pískovcové kruhy o rozměrech dříku 20 x 30 mm osazené do olova nebo do betonu anebo lepené kruhy a borháky Raveltik (nerezové, zinkované) o průměru 22 mm. Použita může být pouze chemická malta doporučená bezpečnostní komisí ČHS. Délky dříků kruhů a borháků jsou rozdílné dle oblastí a spolu s dalšími pokyny jsou v textu zveřejněném na webu ČHS.
No teda nemůžu pochopit, proč na pískovcových skalách není povoleno lepení (bez debat nejbezpečnější způsob spojení) a naopak může být kruh vsazen do olova (2 kovy s různým elektrochemickým potenciálem).
Naopak mě potěšilo nařízení, že část kruhu vně skály má být natřena NENÁPADNOU barvou. Že by konečně zmizely ty odporné bleděmodré, oranžové a já nevim jaké volanty, co jsou vidět z druhého břehu Labe. Myslím, že něco podobného platí i pro šipky a nápisy na skále (běžte se podívat na Sněžník na nápis:"TRUBADŮR". To je hnus obrovskej.)
Píšu pouze o labáku
Vidím že jste hoši opět něco vymysleli a udělali si páku na to jak těm mladejm ukázat.
1.Cena 1 kruhu od Raveltiku pro písek je od 160 kč po 350 kč dle druhu nerez a pozink.
2.Dnes je 90 % sport cest udělaných s borháky Kouba které mají jen 15 cm ale ty jste neschválili (stojí totiž 85 kč)
3.Ceny nerezu jdou dlouhodobě nahoru o 20% ročně (poslední 3 roky)
4.Schválené lepidla na 1 kruh +- 50 kč
5.norma na nosnost Vámi požadovaná je 15 kn ?
nosnost správně zalepeného borháku od Kouby je přes 30kn.Viz bezpečnostní list např.Den Braven chem.malty
moje otázka zní:
- kolik ČHS uvolní na přejištění labáku(nýtované cesty) ?(odhad potřeby je okolo 5 mil.kč)
-kolik uvolní na prvovýstupy ?
-co se bude dít s cestami od kluků s HUDY sportu které jsou dnes nejlezenější ?
-budete je vytloukat že mají borháky ?
Sám si pošlu žádost na 200 dotovaných kruhů ?
Zvláště pikantní je část pískovcové skály v Čechách
"nerezové kruhy nejsou doporučeny"
"schválené jsou nerezové kruhy Raveltik"
No nechci polemizovat ale trochu bych myslel než něco dám na web
David Peterka
viz ČHS
Požadavky
na jistící prostředky a způsob jejich osazování při prvovýstupech
V současné době vzniká stále velké množství nových cest ve všech pískovcových i nepískovcových oblastech, při kterých se osazují i jistící prostředky (borháky, kruhy apod.). Jejich kvalita a způsob osazení jsou rozhodujícím faktorem bezpečnosti při lezení na skalách.
Proto jednotlivé oblastní vrcholové komise (OVK) při schvalování prvovýstupů věnují této problematice mimořádnou pozornost.
Bezpečnostní (BK) a centrální vrcholová komise (CVK) stanovila níže uvedené požadavky na jistící prostředky. Jejich nesplnění bude důvodem k zamítnutí prvovýstupu.
Nepískovcové terény a pískovcové skály na Moravě a některé zvláště pevné pískovcové skály v Čechách
a) Použít se mohou pouze certifikované borháky a nýty a žádné domácí výrobky. Osazení musí být provedeno podle návodu výrobce. U borháků se smí použít pouze výrobcem doporučená chemická malta (dvousložkové polyesterové lepidlo).
b) Pro nepískovcové skály je stanoven minimální průměr 10 mm a délka 80 mm.
c) Pro pískovcové skály na Moravě a některé zvláště pevné pískovcové skály v Čechách je stanoven minimální průměr 10 mm a délka 130 mm.
d) Barva musí být taková, aby jištění nerušilo a bylo nenápadné.
e) Slaňovací (vratný) bod by měl být zdvojen, tj. min. 2 borháky. Doporučeno je propojení řetězem.
f) Zvláště pevné pískovcové skály v Čechách jsou stanoveny příslušnou OVK a jsou uvedeny na webu ČHS.
Pískovcové skály v Čechách
Schválené jistící prostředky:
Ocelové pískovcové kruhy o rozměrech dříku 20 x 30 mm (viz požadavky BK na pískovcový kruh). Část ukotvená ve skále nesmí být natřena, část vně skály ano, také tato barva musí být nenápadná. Osazen může být do olova nebo do betonu. Lepení není povoleno, stejně tak osazování „natvrdo“ do skály, tj. bez olova nebo betonu. Kruhy z nerezu nejsou doporučeny.
Lepené kruhy a borháky Raveltik (nerezové, zinkované) o průměru 22 mm. Použita může být pouze chemická malta doporučená BK a osazení musí být provedeno přesně podle návodu výrobce. Kruh nesmí být zatěžován dokud neuplyne výrobcem stanovená doba pro vytvrzení chemické malty. Použití těchto kruhů je podmíněno předchozím souhlasem správce oblasti.
Doporučené minimální délky:
Jednotlivé OVK stanovili na základě dlouholetých zkušeností níže uvedené minimální délky dříků kruhů ve skále. Pro slaňovací kruhy platí stejné údaje. Vždy je třeba vycházet z konkrétních geologických podmínek. Pokud je skále v místě osazení měkká tak se použije delší jistící prvek. To platí zejména v Českém ráji a v některých oblastech Lužických hor. V případě pochybností je třeba vše předem projednat s příslušnou vrcholovou nebo bezpečnostní komisí ČHS.
Délka 20 cm – Labské pískovce, Lužické hory, Suché Skály v Českém ráji a ostatní zde neuvedené oblasti.
Délka 25 cm – Broumovsko, Český ráj
Délka 30 cm – Dubské skály, Lužické hory – pískovcové oblasti Sloup v Č., Svojkov. Kratší kruhy mohou být použity pouze po schválení OVK.
Podrobné popisy a návody na osazení jsou uvedeny na webu ČHS, Skalní oblasti ČR nebo u příslušné OVK.
Jenom bych chtel dodat, ze 95 procent zatlucenych kruhu ve Svojkove a ve Sloupu nedosahuje délky 30 cm. Pokud vim, tak se zde nikdy zadny drik ze skaly nevyrval a to i na cestach, na kterych se vice pada. Doporucenych 30 cm je mozna az zbytecne moc. Mozna by nebylo na skodu, kdyby si bezpecnostni komise ve svem silne nabitem programu pokusila zde provest zatezovaci zkousky. Bylo by to fajn.
Pokud vim tak skoro nikde v CR neni dovoleno delat cesty zhora. Jak tedy na nepisku, napriklad v Jizerkach osadit lepeny borhak odspodu? Jak dlouho je treba cekat, nez se muze zatizit?
No tak ono se o tom ví docela dost. Já jenom nenápadně připomínám reakci tvého parťáka Saloše:"Myšáku teď jsi mě nasral a Ty moc dobře víš proč........Nedělej krávu a vyklop to!!!Tvoje odpovědi jsou jak z parlamentu!!!".
Zkus si ji najít v diskuzi k oné skále a oné cestě.
Nic moc o tom nevím, ale dost se toho vypravuje... (ta předchozí citace Saloše není ode mě). Ale nebuď smutnej, nejedeš v tom sám. Mírně řečeno „problematickým“ stylem vzniká v Jizerkách řada těžkých prváčů, jenom se bojím, že VK nebude schopná říct k tomu jasný slovo a nebo aspoň měřit všem stejným metrem. No a s tím nacvičením TR bys to z pohledu etiky a pravidel zrovna moc nevylepšil :-).
Jo povida se hodne veci, ale nikdo z tech co vypravuji, tam nebyl, takze to muze a nemusi mit vahu. Ale to pro mne neni dulezite, stejne tak jako jestli bych to vylepsil tim nacvicenim nebo ne. Proste tak bych to delal dneska, bez ohledu jestli by mi to nekdo schvalil nebo ne..
Jeste jsem zapomel dodat, ze se na par prvacu v Jizerkach chystam. A rovnou rikam, ze ne vsechny budou udelane podle pravidel. Ale taky uz nehodlam do zadnych svych cest davat fixni jisteni.
Odpovidam naposledy a vyjimecne na anonym. Ano je to mozna praseni, bo si to bez nejtu po metru nevylezes, vid:) Ale ted vazne, u cest jako je Petileta hrana, kdyz uz jste to na me vytahli, vazne planuju vyzkouseni z hora. Je mi jasne, ze v Jizerkach je to proti pravidlum a nepocitam, ze mi je nekdy nekdo uzna, a taky vim, ze tim nejvic nenamichnu ty, kteri by si tu cestu jednou mohli udelat odspodu, ale hlavne lezce internetove.
Momentalne jde o tri linie, kde o tom premyslim. Jinak u vetsiny cest, kde to nebude na zabiti (bo jak uz jsem napsal, hodlam vsechny moje cesty udelat bez pouziti jakehokoliv nytu, borhaku, kruhu ci skoby), se budu snazit o jejich vylezeni od spodu.
Zas tak moc se meho praseni, at uz lezeckeho nebo lidskeho, bat nemusis, protoze nehodlam misto, kde se tohle praseni navysost ceni, opustit moc brzy.
Jo, jo zlata stara Anglie :-)
No udelal jsi jednu zasadni chybu. To neva ze to tak delaji vic lidi (delani cest shora, schwebe, a podobne) ty jsi o tom promluvil a drze jsi se priznal :-) bud zatracen...
Vis co se mi ve Walesu nejvic libilo? Ze vetsina lidi hlavne lezla a az pak o lezeni kecala. u nas mam pocit ze je tomu presne naopak. :-) Tak si to hodlej jeste poradne uzit!
Radek
Myšáku, jestli Tvým počinem vznikne pěkná, logická, bezpečná a oblíbená cesta, s klidným svědomím se na pochybnou etiku můžeš vykvajznout. Důležitější je Tvůj dobrej pocit a radost mnoha lezců z nový cesty, ne jakým způsobem byla udělaná.
Problém je snad jen ten, že když tam nedáš fixní jištění, nebude se pravděpodobně jednat o oblíbenou a bezbečnou cestu a směr tím možná zabiješ pro někoho, kdo by tak učinil. Přemýšlej o tom, prosím
tak tak, horolezci si velmi radi pletou etiku se stupidnimi pravidly. Viz JH. Etika nijak nesouvisi s tim jakym stylem lezes! To je jen tvoje vec. Ale souvisi s tim kdyz nekoho zacnes omezovat, treba tim ze udelas cestu a nedas do ni jisteni (to naseres vsechny co by to pak radi lezli)
nebo tim ze nekomu zaberes lajnu vynytovanim zhora
( naseres potencialni prvovystupce, avsak zaberes cestu jen jednomu jedinemu prvovystupci, ktery by... kdyby). No kdo nic nedela a tak nic nezkazi, maximalne keca na netu. Nejlepsi je tedy byt liny prase:)
Když ji uděláš bezbečně odjištěnou, tak ne. Může jí potom lézt hafo lidí a je jejich věc, jestli budou cvakat, nebo ne. A je úplně putna jestli to je zhora nebo zdola, to děláš jen pro svůj vlastní ocit.
Tohle je nějaká iracionální debata. Safra když si to Myšák nacvičí shora a pak nedá ani jeden nýt, tak o nic nejde. Skála zůstane v původním stavu, a to je krásné! :-) Je to sice proti pravidlům sportu, ale nevzniká škoda (či obecně "změna").
Myšákovi se výstup neuzná (nevyhraje výstup roku ČHS, a nedostane na tyhle svoje výstupy dotaci, že ano :-) no a co?, ví co dělá a nic neničí.
Nikomu nebere možnosti, protože výstup nebude uznán, a tak tam může přijít někdo jinej, který to vyleze podle pravidel a odjistí tak, aby se ostatní nevyřídili, a ten bude v záznamech veden jako prvovýstupce. Myšák je spokojenej, prvovýstupce je spokojenej, davy lezuchtivých jsou také spokojeny.
Něco jiného je historie, nějaký budoucí "širldieška" holt nám sepíše, jak to tehdy bylo, a Myšák bude jako ten farmář americkej, co vylezl na Devils Tower po kůlech - nesportovní výstup.
Prostě zajímavá budoucnost nám udělá zajímavou historii.
Vždyť v ničem není problém, když NENÍ NEVRATNÁ ZMĚNA.
Zvesela, svět není zas tak špatnej :-)
Souhlas. Pokud není skála změněná, zdá se mi nakonec putna, jestli je to shora zdola, ze strany, pomocí štaflí a nebo horkovzdušného balónu.
Bezpečně odjištěna cesta je cesta jištěná TR. Pokud dotyčný nehobluje skálu - rozumný způsob jak bezpečně lézt a neničit možnosti jiným.
Cesta s jištěním je už jiná cesta, ať už cvakám a nebo ne. Chápe to tak příliš mnoho lidí na to, aby to byl jen můj úlet.
V čem jsem asi vadnej je, že se ještě mi nestalo, že bych přišel k šutru a brečel, že na něj nevede cesta. Když to jde, tak na něj vylezu a je to.
Jediným problémem tedy zůstává definice toho, co to je bezpečně odjištěná, kdopak ji stanoví?? :-)).To, co je bezpečně odjištěno pro mě, může být pro jiného vražda a naopak, která autorita to tedy rozsoudí? :-)).
Myšáku obdivuju tě že se dokážeš zamyslet nad děláním cest v Jizerkách zdola/shora.
Mě by vůbec nenapadlo že je to zakázaný dělat shora,stejně jako MG .No opět asi šutr co nikde jinde nemaj či co .
Jo nedávno jsem četl pravidla lezení z 1968 a tam stálo že na pantáku a suškách se může skobovat což mě taky dostalo.
Tak že dělej to podle sebe jak ti svědomí dnes již zatížené názory okolí dovolí
Zdar a Sílu
David
Jsem prekvapen, kolik lidi to zaujalo.
jinak pro kazdeho, kdo by chtel okusit trochu typickeho britskeho lezeni, muzu doporucit cestu Welcome to the England (E3 5c) na Schody v Jizerkach. Vylezene na OS, a temer podle pravidel (az na ten bili prasek).
Pokud to chápu správně, tak autor článku na www.horosvaz.cz se snaží zdělit, že nerezové kruhy (na rozdíl od obyčejných ocelových) se nedoporučuje dávat do olova nebo betonu. Lepené nerezové kruhy (správně zalepené) jsou OK. To je v souladu se zdravým rozumem. Ovšem je to napsáno tak nešťastně že to asi mnoho čtenářů naprosto zmate:))
Být činovníkem svazu tak bych se rozhodně vyhnul jmenování konkrétní firmy (i když od ní asi bude pocházet většina zmíněného materiálu). Naopak bych se pokusil stanovit oběcně doporučené parametry stabilních jistítek (i když to řeší normy). Komise se nám prostě snaží říct, že když už nemáme prachy na nerezový kruh do lepidla (nejlepší řešení) tak bycom alespoň mohli dodržovat logické požadavky na osazení obyč.(rezavějících) kruhů. Parametry borháků a nýtů pro nepísky (plus vybrané super tvrdé písky) jsou z mého pohledu taky přínosné. Hlavně bude krásné pokud nebudou schvalovány cesty se žlutými, modrými a rudými kruhy. Co se týká borháků v Labáku nemám osobní zkušenost s vrtáním v téhle oblasti tak vám do toho nebudu kecat. Jenom můj osobní názor: Pokud by prvovýstupy byly "dražší" možná by kvantita vyráběných cest ustoupila kvalitě. Prvovýstupci by si prostě rozmysleli kam to drahý jištění natlučou. To by rozhodně některým lidem i skalám prospělo. Z mého pohledu toto doporučení výrobu cest nijak významě neprodražuje (borháky na nepísku už používám jenom ty doporučené a obyč kruh do olova zůstává).
To musela byt dobra zabava valit dvanactku diru naprimo pres vrtak s tim lehkym kladivem. Klobouk dolu. Jinak chci videt kdo presvedci Mocana s Cikanem o tech kruzich. DFejte mi vedet az se o to nekdo pokusi.
Je to ilustrační foto, které máme k dispozici. Půjčená supr profi vrtačka nám selhala, tak muselo přijít na řadu náhradní řešení. Bylo to docela prima, trvalo to 45 minut.
Do osazování borháků moc nevidim, ale právě proto by mě zajímalo co si myslíte vy ostatní: Je špatné když se borhákem nově zalepeným dá v díře pohnout rukou? Co když se dá i pootočit? Jaké to může mít důsledky? Díky
Sysle to je ale sugestivní otázka. Asi ten co vrtal nevyčistil otvor od prachu, neodmastil dřík, nemuselo vytvrdnout lepidlo nebo byl otvor jen příliš úzký. Taky ten borhák nemusí být lepený. Může to být mechanická hmoždinka. V takovém případě pomůže dotáhnout a jede se dál. U lepených věcí - pokud je díra vrtána alespoň vodorovně mohlo by to držet směrem dolů jako vklíněnec:)) V ose borháku to ale rozhodně nezatěžuj! Hodně štěstí při získávání zkušeností přeju Syslovi i nám všem. Většinou je ho zapotřebí.
Díky za odpověď. Je to sugestiví otázka, já vim. Člověku se tak nějak vtírá na mysl když doleze k jedinýmu borháku v cestě (lepenýmu) cvakne ho a v zápětí otočí rukou. Existuje oblast, kde je takovejch novejch borháků od raveltiku hafo. Pojem mobilní jistící prostředky dostává hned jiný význam. Má to tu výhodu, že se v těch cestách nepadá.:)- ČHS forever.
To je zase nesouhlasu....
Podotýkám, že jsem JEN pečlivý čtenář výstupů BK, nic více. Takže na některé vaše dotazy vidím odpověď takto:
To Luky
Uznávám, že příslušné odstavce jsou poněkud nešťastně formulované. Ale já si to přeložil takto. Ocel temovat, nebo betonovat, lepení se zakazuje. Nerez lepit. Proč nelepit ocel nevím, ale třeba to má dobré důvody. Jinak nevím, že by někdo někdy za 100 let používání někdo zjistil u kruhů nějaký problém s elektrochemickým potenciálem na styku olovo-ocel.
To David Peterka
Já tedy čtu, že borháky jsou doporučené pro nepískovcové terény a "zvlášť pevné pískovcové skály v čechách". Formulace vágní, ale já to čtu jako povolení borháků v Labáku.
To Myšák
V tomto stanovisku o tom není ani slovo, ale kdysi se mluvilo o nutnosti oddělit prvovýstupcovské jištění a jeho obnovu (náhradu). To, že neosadíš lepené jištění zdola je samozřejmě jasné. Pro písek dokonce existoval nápad (předpokládám slepá ulička), že bude existovat prvovýstupový kruh podobný šroubovanému expansnímu nýtu, který jde zase vyšroubovat a použít znovu. Po udělání výstupu se kruhy vyšroubujou a zalepí se nerez.
No, já jsem si to přeložil úplně stejně. Ale přesně to nechápu, proč se lepení oceli zakazuje. Nevím jak ostatní lepidla, ale Hilti rozhodně rozhodně korzi konstrukčních ocelí nezpůsobuje. Ohledně olova to byl spíše dotaz, protoře olověné povlaky se často používají naopak jako antikorozní ochrana (u mechanicky nenamáhaných ocelových součástí), ale na ploše styku se oxiduje právě to olovo a tím koroduje. Ve vodovodním potrubí to nevadí, co ale jištění??
Olovo se na temování používá už přes 100let a drží, ale může my někdo po pravdě odpovědět, jak se budou ty chemický lepidla chovat v díře třeba po 30 letech s občasnou ránou po pádu.Nějaký chemický sajrajty už se používali i na kruhy a před několika lety se přece zjistilo, že to sežralo skoro celej dřík z kruhů.
To je asi otázka. Tak zcela laicky by specialně do těch "pískovišť" měkkých písků byl asi nejlepší ten klasickej kruh ("nevyčochtá se, sám se "opravuje" (no:-) tím jak rezatí). Ale bude s tím někdo sekat, když jde vrtat?
Jak budou vypadat lepeny nerezovy kruhy po 30 letech nevim. Ale je to postup ze stavebnictvi, tak pocitam ze pokud se pouzije spravy lepidlo se spravnou oceli tak snad dobre. Jak vypadaj 30 let stary rez kruhy ? Tak akorat na vymenu :-)
Nevim zda CHS pri vytvareni metodiky osazovani lepenejch veci kontaktoval i nejake jine svazy, napr SBB-DAV, v Sasku vymenenuji kruhy za nerez v lepidle docela dlouho.
Kazdopadne cvaknuti novyho nerezovyho lepenyho kruhu me potesi mnohem vice nez cvaknuti nejaky stary rakoviny.
Dík za tvoji odpověď ale ....
v tom je ten problém včera jsem mluvil s Jirkou Rosolem a potom s Ladou Nehasilem a opět jsem tam kde na začátku.
Pravidla se mění jak každý chce a stejně je to i s jištěním a tím co se dalo na web.
Jestliže chci dělat cesty tak chci jasně znát za jakých podmínek a ne že je udělám a někdo pak řekne že to ruší bez jediného argumentu podle pravidel která jsou někde uvedená.
Podrobnosti včerejších rozhovorů nechci rozebírat bo to bylo mezi mnou a klukama ale nemám z toho dobrý pocit tot vše.
Jelikož jsem členem VK tak myslím, že řeknu jak to vznikalo.
Nerezové kruhy a borháky jsem zastával vzhledem k platnosti normy EN 959, kde se jasně hovoří o nerezovém materiálu "zavrtávaných skob". Pokud vím , VK navrhuje na výměnu starých jištění použít jen nerez ( po spotřebování zásob pozinkovaných kruhů). Tyto by měly být plně hrazeny ČHS. Pro potřeby prvovýstupců z řad ČHS budou na oblastních VK nerezové kruhy a borháky za cenu dotovanou ČHS a budou cenově přístupné.
Prvovýstupci na písku budou mít možnost si na oblastní VK zapůjčit speciální prvovýstupcové nýty, které je možné po osazení trvalého jištění zdemontovat a opět použít . Lepení nerezu je jasné, z hlediska životnosti a bezpečnosti.
Osazování kruhů z černého železa (chcete-li reznoucích) do olova a betonu je tradiční postup, dostatečně pevný (viz zkoušky BK - Ťéši), dřík nemá být natřen, protože v porovitém písku mírným zkorodováním dojde k nabytí objemu dříku a k autoutemování v díře. Takto osazený kruh však jde pomocí trháku demontovat a definitivně osadit v budoucnu nerezovým.
Všechny tyto návrhy VK by měla projednat VH a samozřejmě na to vyčlenit peníze. Ale jelikož starost o jištění je (podle mě) zásadnější než podpora výpravy jednotlivců do pohoří XY tak by to mělo dopadnout.
Ahoj Johne
sorry ale naběhnul sis a tak se do tebe pouštím :)
Co píšeš jsou jen kecy jelikož po rozhovoru s Ládou Nehasilem mám pocit že je vše jinak.
1.Podpora prvovýstupců když chceš dělat cesty řekneš kde a pak to musí někdo schválit(správce oblasti) a ty dostaneš kruhy (slova Ládi)
blbost jak cip.Dokážeš si představit v praxi zvlášt u starejch pák co cesty dělaj 20 let ?
Lze to vyřešit podle platných pravidel, pokud příslušná VK bude chtít, může si stanovit nahlašování prváčů předem. Otázkou je pouze postoj starých pák jak říkáš, ale každý se dá přesvědčit, věř mi. :-)).
Písky (český) mají problém... Ono se tam totiž lezení vyvíjí přes 130 let (Lužické hory etc.)a kromě několika nepodstatných úletů to vždycky bylo volný lezení, ke kterýmu kromě gymnastiky patřila i řádná psychická otrlost. V Krasu to začalo mnohem později (mezi válkami?? - nejsu z tama, nevím), ale rozhodně to fungovalo jako přípravka do hor a hákování bylo základním způsobem vertikálního pohybu. Volným přelízáním hákovaček a přejištěním došlo nepochybně ke zvýšení sportovní hodnoty výstupů. Pokud se ale praxe současnýho sportovního lezení uplatňuje na písku, je to degradace stoletý etiky a jistá neúcta k těm před náma. V tom je ten zásadní rozpor. Aspoň jak to vidím já.
Ahoj JH, na Pálavě se lezlo již před rokem 1900 a na Býčí skále - součást Krasu - zcela jistě již před 1.světovou, to jen na okraj. Ono to tu bylo o něčem jiném, o schopnosti domluvit se. Je to reakce na komentář anonyma, který by chtěl vidět jak se staré páky na písku přesvědčují, aby něco začaly dělat ku prospěchu věci a jinak než byly zvyklé - to jest dávat jiná, kvalitativně lepší jištění a jinak je osazovat. Řešit se to dá různě, domluvit se nebo nařídit a na to jsem narážel, neboť na nepíscích se ti lidé většinou dohodnou, na rozdíl od písků. Přičemž chci říct, že CVK poslední dobou vynakládá dost velké úsilí, aby se situace v osazování jištění do nových cest zlepšila bez rozdílu jestli jde o písek či nepísek, neboť dodatečné přejištění je podstatně nákladnější. Na poslední CVK bylo k vidění např. pár borháků na písek, které navrhoval Raveltik a na rozdíl od jiných ve mně budily důvěru a zcela jistě by i z estetického hlediska byly zajímavější než volanty ( tím myslím současné kruhy ) a dalo by se sáhodlouze pokračovat. Největším problémem vidím uvést vždy něco nového do praxe a budeš jistě se mnou souhlasit, že na píscích je ta domluva vždy složitější. Jak říká John, my byrokracii nepotřebujeme, dokážeme se nakonec domluvit, ale podívej se třeba do Labáku či do Teplic, co je tam občas osazeno a zcela upřímně nechtěl bych do toho padat, samozřejmě to má za následek i to, že ta jištění jsou jaksi blíž sobě ( asi platí, co kdyby náhodou ).
Zveřejněním na Lezci se vše posunulo trochu jinam. Cílem uvedeného materiálu bylo shrnutí a sjednocení všech požadavků na jistící prostředky, které se používají při prvovýstupech pro vrcholové komise a tedy pro zasvěcené. Nikoliv podrobné zdůvodnění. To jo možno najít např. v článcích Ťéši. Hodně podrobný dokument je na adrese http://www.horosvaz.cz/index.php?cmd=page&type=61&article=68.
Zde je také uvedeno, že není vhodné dávat nerez do olova a to z těch samých důvodů jako u barvy – viz komentář Johna.
Dříky ocelových a nerezových kruhů od Raveltiku jsou kulaté a opatřené závitem, chemická malta k nim dobře přilne. Naproti tomu klasické obdélníkové kruhy jsou většinou hladké a nemají žádné výstupky. Z praxe vím, že se takový kruh natvrdo natluče do malé díry, ve které je chemická malta. To je ta nejhorší varianta, protože jsou porušeny dva základní předpoklady pevnosti lepeného spoje – čistota a dostatečné množství chemické malty. Obdélníkový průřez těžko najdete v katalozích kotevní techniky renomovaných výrobců.
Výrobcem doporučená chemická malta musí být uvedena proto, že certifikace se dělá i s ní. Borháky od Raveltiku mají certifikaci s výrobky firmy Fischer. U kruhů zatím certikace není a tak je zde uvedeno více výrobců. Doporučujeme to co ověřil Ťéša. Pozor ! Mohou být použity pouze kvalitní chemické malty určené pro tyto účely. Ne tekuté hřebíky, i s tím jsem se setkal. Tady není prostor pro experimenty. My jsme zvolili cenově dostupné řešení.
Borháky od Kouby jsou bez certifikace, mají malý průměr a délku. Proto hrozí, že při opakovaném zatížení dojde k poškození skály. Rozšířeny jsou především v Labáku. Ťéša provede na jaře další testy na místě a pak se rozhodne co dál.
Na webu ČHS Skalní oblasti, Vrcholová komise jsou uvedeny všechny potřebné informace, tedy i kde se dají objednat dotované jistící prostředky. Zatím je to možno v sekretariátu ČHS a u přímo u mně, řada věcí je u Standy Šilhána v Jablonci n.N. Zde je též uvedeno, že si členové ČHS mohou nakoupit i doporučené chemické kotvy za zvýhodněné a opravdu slušné ceny. Dotovaných kruhů je s výjimkou délky 30 cm dost, dotované borháky pro písek i nepísek budou k dispozici na začátku sezony 2007. Bude jich tolik co umožní schválený rozpočet valnou hromadou ČHS.
Pro předchozí souhlas s prvovýstupem jsou dva důvody: nebudeme dotovat cesty, které jsou udělány v rozporu s pravidly a lepený kruh se hůře odstraňuje v případě zamítnutí cesty. Tomu chceme předejít. Již v krátké době bude možné si vyžádat souhlas s prvovýstupem prostřednictvím webu ČHS a bude zde i odpověď příslušné vrcholové komise.
Zavedení nových metod je vždy obtížné a vyžaduje delší čas. Chápeme, že pokud má někdo zažitý způsob osazování kruhů tak je pro něj těžké přejít na jiný. Je třeba si to vyzkoušet a najít své vlastní řešení. Má-li někdo zásobu jistících prostředků, které mu dosud vrcholová komise schvalovala a neodpovídají zcela novým požadavkům, tak je určitě možná domluva. Stejně tak se většinou ví kdo respektuje pravidla a je mu možno udělit „generální“ souhlas s děláním nových cest.