Pomozte vydat knihu Dobrodružství v prášku… přidáte jen vodu Křest lezeckého průvodce Vltavská žula Legenda jménem Chroust, publikace o životě Vladimíra Procházky
Základním bezpečnostním vybavením je při pohybu ve volném, zasněženém horském terénu lavinový vyhledávač, sněhová lopata a sonda. Na tom se nic nemění. Pokud chcete pro svoji bezpečnost udělat něco navíc, můžete sáhnout po některé nadstandardní pomůcce. Dnes existují tři – batoh ABS, Avalung a Avalanche Ball. Prvně jmenovaný ovšem vykazuje jednoznačně nejlepší účinnost. Jeho stvořitelem je Peter Aschauer, který se jeho vývojem zabývá už přes dvacet let.
Pane Aschauere, jak vás napadlo, že objemný batoh může udržet lyžaře na povrchu laviny?
Historie ABS-lavinového airbagu začíná kuriózně. Díky svým zkušenostem se „sněhovými prkýnky“ položil v 70. letech jistý lesmistr základ patentu lavinového airbagu. Jednou v zimě transportoval na zádech zastřelené zvíře. V příkrém terénu si při namáhavých sestupech šetřil síly sesouváním po sněhu. Několikrát sklouzl, strhl přitom menší lavinu, ale nebyl nikdy zcela zasypán. Napadlo ho, že se tak děje díky přidanému objemu jeho těla v podobě zvířete… Po dalších pokusech s přivázanými balóny a velkými kanystry se zrodila myšlenka lavinových airbagů. Nejdříve jsem se tím zabýval ve spolupráci se střediskem výzkumu Aliance a později rozvinul s Franhoferovým institutem systém až k patentové přihlášce. Patent jsem získal v roce 1980. Po experimentech na bázi automobilového airbagu a vývoje nosného systému, jsem mohl v roce 1985, spolu s bavorskou horskou službou, představit první plně funkční ABS lavinový airbag. Stalo se tak na zimním veletrhu ISPO v Mnichově.
Jak vlastně ABS batoh funguje v praxi?
ABS airbag je systém, který zabraňuje úplnému zasypání lavinou. Jedním zatažením rukojeti spouštěče na batohu se během několika sekund nafouknou dva airbagy o objemu 170 litrů a vlastní objem těla se tím zvětší přibližně 1,5krát. O zbytek se postará jednoduchý fyzikální zákon - pokud se pohybuje více částic najednou, plavou ty největší na povrchu. Totéž se děje při pádu laviny. Přidaných 170 litrů objemu z ABS batohu zajistí nutný vztlak pro to, aby člověk v lavině zůstal na jejím povrchu. A tím s velkou pravděpodobností i naživu. Batoh musí být samozřejmě pevně spojen s tělem lyžaře, což zajišťují mj. i kovové přezky místo plastových na popruzích.
Proč jsou airbagy právě po stranách?
Tento princip zajišťuje, že přirozené těžiště těla zůstává uchováno a celé tělo je stabilizováno. Oběť laviny tak pluje na povrchu masy sněhu. Čím se tělo nachází blíže povrchu laviny, tím méně je vystavováno dynamickým silám, které v lavině působí. To výrazně snižuje riziko zranění.
Proč jsou airbagy dva?
Originální ABS se skládá vždy ze dvou airbagů. Ty se sice nafouknou současně, disponují ale oddělenými uzavíracími ventily. Pokud dojde k poškození jednoho 85litrového airbagu, druhý přesto udrží dostatečně dlouho svůj objem.
Dalším důvodem je neomezená pohyblivost hlavy i při nafouknutých vacích. Z dvouset zdokumentovaných nehod, kdy byl aktivován batoh ABS, nedošlo ani jednou ke zranění hlavy. To je argument pro ty, kteří vytýkají ABS, že nechrání hlavu. Když ABS používají lavinoví záchranáři, například jako preventivní ochranu před další lavinou, nejsou omezováni nafouknutým límcem přes hlavu.
Jak jste postupoval při realizaci batohu ABS?
Profesionální pokusy se střediskem výzkumu Aliance potvrdily domněnku, že je možné zvýšením objemu spolehlivě zabránit propadnutí sněhovou masou.
První kroky už jsem zmiňoval. Na počátku 90. let se prokázalo, že kompaktní systém s mono-airbagem je absolutně spolehlivý. Přesto se jeho přemístění do víka batohu neukázalo jako ideální a bylo započato s úplným přebudováním systému. Ten byl ukázán světu v roce 1996 a šlo o duální airbag. Byl změněn celý systém plnění a integrován do batohu, nezávisle na airbagu. Oba vaky byly umístěny v postranních kapsách batohu, takže hlavní komora zůstala k dispozici. K aktivaci airbagů již nedocházelo mechanicky, ale tlakem vzduchu. Kromě toho přinesla tato změna také podstatné snížení hmotnosti o 1 kg. Celý systém tak vážil 2,5 kg.
Dalším krokem byla v roce 2001 změna integrace systému airbagů do batohů. Do té doby byly airbagy zašity napevno do batohů. V úzké spolupráci s TÜV byla vyvinuta adaptační možnost, která umožňovala oddělit celý systém airbagu od batohu. Tím bylo možné vyměnit opotřebovaný batoh, ale systém ABS používat dál.
V roce 2003 přišel na scénu speciální batoh pro freeridovou komunitu. Došlo k výrazné redukci hmotnosti a díky nové konstrukci bederních pásů, s využitím neoprenu, také k velmi úzkému spojení s tělem. Tento freeridový model se v praxi také mnohokrát osvědčil jako chránič zad.
Peter Aschauer
Co se ukázalo být největším problémem na cestě k současnému produktu?
Nejtěžší bylo zvládnout technické zpracování tak, aby byl lyžař airbagy co nejméně obtěžován. Na trhu bylo třeba přesvědčit především profesionální scénu, že zabránit zasypání v lavině je rozhodujícím krokem vpřed. Že se dosud příliš neuvažuje o vlastním zasypání a spoléhá se na pomoc ostatních, i když se stále se zkvalitňujícími vyhledávači.
Spolupracoval jste s nějakým známým výrobcem klasických batohů?
Ano, s VauDe a pak s Deuterem, který převzali v roce 1998 další vývoj ABS batohů a pomohl tím k jejich dalšímu výraznému průlomu. Batohy Deuter byly mimořádně praktické, s vysokým komfortem nošení. Rozšířila se nabídka, nabízely se batohy v celé škále použití. Momentálně jsou ABS batohy vyráběny rakouskou firmou Northland.
Bylo obtížné uvést ABS batoh na trh?
Nebylo to jednoduché, neboť uvedení na trh probíhalo především přes profesionály v oboru, které se podařilo přesvědčit až díky prvním přeživším obětem lavin, které měly lavinové airbagy. Dnes sotva některý profesionál pohybující se v horách pochybuje o funkčnosti lavinových airbagů ABS. Ať jde o horské vůdce, profesionální freeridery nebo záchranáře.
Čím jste získal důvěru odborné veřejnosti a posléze řadových skialpinistů a freeriderů?
Stálým dalším vývojem systému ABS, spoluprací s odborníky, poznatky a zkušenostmi z vyprávění obětí lavin – zkrátka jasnou orientací na praxi. Samozřejmě také skutečností, že žádné jiné zařízení používané v lavinách v případech nouze nepřináší srovnatelné úspěchy. Švýcarský Institut pro výzkum sněhu a lavin (SLF) v Davosu dokumentuje od roku 1990 lavinové nehody, při nichž byl použit lavinový batoh ABS. 98% obětí lavin, které byly vybavené ABS systémem, přežilo, z toho 90% zcela bez zranění.
Jak moc se liší současné batohy od Vašich prvních modelů?
ABS systém prodělal celou řadu vývojových kroků, neboť stále pracujeme na co možná nejlepší formě airbagů. Vylepšování probíhalo postupně, po malých krůčcích. Asi nejvýraznější změnou bylo zavedení systému Vario.
V posledních letech pravidelně přicházíte s inovacemi, zkuste přiblížit ty nejvýznamější?
Právě zmiňovaný Vario Systém jsme uvedli na trh v zimě 2006/07. Zvláštností tohoto systému je, že je možné na tzv. základní jednotku Base Unit, v níž je integrován systém ABS, připojit velmi jednoduchým způsobem různě velké batohy – 15 l, 30 l a 50 l. Od loňského roku existuje také obzvlášť lehký Vario Ultralight s objemem 18 l, který je určen hlavně pro freeride.
Na ISPU v roce 2009 jsem představil hned tři zásadní inovace. První z nich je Wireless Activation - dálková aktivace airbagu, může být označena jako kvantový skok. Dlouholeté zkušenosti z praxe ukazují, že se v případě nebezpečí nebo v extrémních situacích ne vždy každému podaří aktivovat svůj vlastní airbag. Přesně podle principu „čtyři oči vidí více než dvě“ nabízí nově vyvinutá dálková aktivace airbagu možnost, aby byl vlastní airbag spuštěn jiným členem skupiny. Tato nová funkce výrazně zvýší bezpečnost ve skupině.
Permanentní je naše snaha o snižování hmotnosti batohu. Přece jenom celý systém něco váží. Proto jsme díky tenčímu materiálu zredukovali váhu vlastních airbagů a ty kromě toho zaberou ve sbaleném stavu také méně prostoru. Poslední významnou inovací jsou karbonové patrony, které jsou o polovinu lehčí než ocelové.
Jak se daří ABS batoh prodávat? Stoupá každoročně počet Vašich zákazníků?
To, že se ABS systém stále více prosazuje, ukazují prodejní čísla. V posledních několika letech sledujeme každoroční nárůst o přibližně 20 procent.
Který národ si výrazně váží svého života a nejvíc kupuje ABS?
Lavinový batoh ABS se nejlépe prodává v alpských zemích - Rakousku, Švýcarsku a Francii, ale také v Severní Americe je velmi žádaný. Tam je však více obětí lavin při jízdě na snowmobilu nebo sněžném skútru než při lyžování.
Jak velký nárůst zájmu o batohy ABS znamenalo objevení variabilního systému Vario?
Nárůst je výrazný, v současnosti se prodává přibližně 80 procent airbagů s VARIO systémem.
Chystáte nějaké další novinky?
Permanentně plánujeme a vyvíjíme. Soustředíme se přitom na další snížení hmotnosti a ještě lepší funkčnost v lavinových situacích.
Děkuji za rozhovor!
Rozhovor vedl Michal Bulička
šéfredaktor časopisu info@hudy
instruktor skialpinismu s rakouskou státní zkouškou
CO JE TO LAVINOVÝ BATOH ABS AIRBAG?
ABS je zatím nejdokonalejší pomůckou pro přežití v lavině, která byla dosud vynalezena. Toto tvrzení podporují statistiky. Zatím bylo zdokumentováno 212 lavinových nehod, při kterých lyžaři aktivovali batoh ABS. Pouze tři z nich byli zcela zasypáni pod povrchem sněhu!
ABS airbag je systém, který zabraňuje úplnému zasypání lavinou. Zdánlivě jde o normální batoh, do kterého je však integrován systém ABS. Ten sestává z plynové patrony, rozvodových hadiček, dvou airbagů a spouštěcího mechanismu. Jedním zatažením rukojeti spouštěče, umístěného na popruhu batohu se díky vypuštění stlačeného plynu nafouknou během několika sekund dva airbagy o celkovém objemu 170 litrů. Objem těla, které strhla lavina, se tím zvětší přibližně 1,5 krát. O funkčnost systému ABS se postará fyzikální zákon - pokud se pohybuje více částic najednou, plavou ty největší na povrchu. Při uvolnění laviny se člověk s nafouknutými airbagy stává v proudu sněhu onou velkou částicí, což mu zajistí nutný vztlak pro to, aby zůstal na jejím povrchu. To znamená přísun kyslíku a tím s velkou pravděpodobností i přežití. Batoh ABS je samozřejmě pevně spojen s tělem lyžaře, což zajišťují mj. i kovové přezky místo plastových na všech popruzích.
Batoh ABS se dodává v několika velikostech. Nejpraktičtější je systém Vario. Tvoří jej základní jednotka, tzv. „Base Unit“, kterou tvoří zádový systém s popruhy, oba airbagy a plynová patrona s aktivací. Na tento modul lze jednoduše připnout pomocí zipu batoh různého objemu. Volit lze mezi čtyřmi velikostmi – 15 l, 18 l, 30 l a 50 l. Pokud jezdím v rámci střediska freeride, připnu 15 l, když jdu na týdenní Haute Route, zvolím 50 l a přitom mi stačí jediný Base Unit.
Jak jsem se doslechl od odborniku z HS, a ti zase od nejakych svycarskych specialistu na oficialni prednasce, provedly se nedavno zkousky s obema typy batohu (SNOWpulse a ABS) v realne lavine s figurinami ADAC - to jsou ty, ktere se pouzivaji u crash testu. Figuriny se SP pry byly vsechny nahore vcetne hlavy nad snehem, figuriny s ABS byly tusim tri pod snehem a jedna nahore ale s hlavou pod snehem (pocty mozna nejsou presny, ale myslim, ze to bylo takto). Tedy intuice ctenaru mozna funguje.
podle dlouholetych statistik doslo pouze u 1% lavinovych nestesti k poraneni hlavy. Navic s volnou hlavou je mozny dalsi pohyb v lavinisti, nutny např. pro hledani zasypanych kamaradu. Nikdy totiz nevite, zda nespadne dalsi lavina a proto neni radno batoh v lavinisti sundavat.
Z obrázku ilustrujícího účinek batohu Snowpulse vyplývá nejen to, že Ti ochrání hlavu před poraněním, ale i že zvýší pravděpodobnost, že hlava zůstane na povrchu laviny. Intuitivně se mi zdá, že tento efekt by skutečně mohl být výraznější než u ABS. Za tuto přednost bych klidně obětoval to, že mohu hledat i s vybouchlým pytlem na zádech nebo že nemusím batoh sundavat.
Jaký je na to Tvůj názor, popř. názor někoho, kdo to se Snowpulsem zažil na vlastní kůži? Díky předem za odpověď.
A ještě jeden dotaz - jeden čas se proslýchalo, že Snowpulse bude mít, stejně jako ABS, bázi a tři výměnný žebradla (15, 30 a 45 litrů). Už to má a pokud ne, kdy to mít bude, pokud vůbec někdy?
So Snowpulse si v lavíně jako "rybařský splávek". Na telo pak působí všechny síly nestejnoměrne proudícího sněhu. ABS tě veme na povrch přímo z těžiště těla.
Vis proc se na splavky davaj oluvka? Aby splavku koukala z vody "hlava" a aby ho tak rybar videl (Snowpuls). Pokud tam olovo neni, tak splavek se polozi na vodu (ABS) - tzn. hlava ve vode. Tak co je lepsi? Vse je jednoducha fyzika, Archimeduv zakon, 1. Newtonuv zakon.
So Snowpulse si v lavíně jako "rybařský splávek". Na telo pak působí všechny síly nestejnoměrne proudícího sněhu. ABS tě veme na povrch přímo z těžiště těla.
Tys asi ještě nikdy na laviništi nikoho nezachraňoval, viď? To bys přeci nemohl takhle blábolit. Lítat tam jako motýl Emanuel, to už ja fakt fantasmagořina.
Kromě toho bys měl vědět, že jakýkkoliv airbag zafunguje pouze pokud máš možnost dalšího pohybu spolu s lavinou. Pokud koupíš lavinu ze shora až dole na laviništi, tak tě nic k povrchu nedostane. A naopak se buseš modlit, aby ti něco moc šikovnýho případně chránilo alespoň krk, hlavu, atd. Právě proto jsem se při záchraně na laviništi s klasickým (tvým) ABS cítil hodně nesvůj!!!
Tys asi ještě nikdy na laviništi nikoho nezachraňoval, viď? To bys přeci nemohl takhle blábolit. Lítat tam jako motýl Emanuel, to už ja fakt fantasmagořina.
Kromě toho bys měl vědět, že jakýkkoliv airbag zafunguje pouze pokud máš možnost dalšího pohybu spolu s lavinou. Pokud koupíš lavinu ze shora až dole na laviništi, tak tě nic k povrchu nedostane. A naopak se buseš modlit, aby ti něco moc šikovnýho případně chránilo alespoň krk, hlavu, atd. Právě proto jsem se při záchraně na laviništi s klasickým (tvým) ABS cítil hodně nesvůj!!!
Když se aktivuje snowpulse, napr. je vážně problém zavolat mobilem o pomoc nebo pracovat s lavinovou vybavou, vykopávat, lyžovat atd.
Měl jsem možnost vyzkoušet oba systémy. Navíc ABS disponuje dlouholetou statistikou SLF Davos - tabulky napr. www.abs-airbag.com
Nerad bych působil jako věčný vrták, ale mám-li se rozhodnout, zda jde o kritické zhodnocení podkladových informací a nebo spíše vynášení do výše vlastního peří, hlasuji pro druhé. A tedy bych uvítal písmenka "PR".
nedalo mi to a musím reagovat. Oháníš se tady písmenkama "PR", ale stačilo, kdyby sis ty dvě slova přeložil a hned bys věděl o co ve skutečnosti jde. Tenhle článek je reklamní sdělení, nic víc nic míň. Představení produktu, jeho popis, fotografie, zdůrazněné inovace a přednosti, atd.) Ale to opravdu není podstatné. Ať je to reklama nebo ne, jde o to, že článek informuje čtenáře. Například já jsem se z něho dozvěděl, že tyhle batohy existují, z komentářů pak, že existují i jiné druhy a o to tu přece jde především. Rozvinou debatu, informovat a poučit. Myslím, že bychom měli přestat do všeho vrtat a brát to s nadhledem. Proto díky za něj.
mohl bych s Tebou argumentovat, ale dle struktury a podstaty Tvého příspěvku mi to za to nestojí. Nic proti Tobě, mám také jen reálný život. Ať se daří.
nedalo mi to a musím reagovat. Oháníš se tady písmenkama "PR", ale stačilo, kdyby sis ty dvě slova přeložil a hned bys věděl o co ve skutečnosti jde. Tenhle článek je reklamní sdělení, nic víc nic míň. Představení produktu, jeho popis, fotografie, zdůrazněné inovace a přednosti, atd.) Ale to opravdu není podstatné. Ať je to reklama nebo ne, jde o to, že článek informuje čtenáře. Například já jsem se z něho dozvěděl, že tyhle batohy existují, z komentářů pak, že existují i jiné druhy a o to tu přece jde především. Rozvinou debatu, informovat a poučit. Myslím, že bychom měli přestat do všeho vrtat a brát to s nadhledem. Proto díky za něj.
Včera na skialpu jsem shodou okolností viděli ABS v akci. Při výstupu na Spitzmauer jsme pozorovali 2 skialpinisty jak šlapu na protějším kopci do žlabu a chtěli si to sjet. Utrhla se s nimi lavina a valili pár stovek metrů žlabem dolů. Měli ABS takže jeli na povrchu a dole vyjeli bez ujmy na zdraví.
To já taky jel minulý týden v Tatrách dvě stě metrů na lyžích s lavinkou a taky jsem zůstal stát dole ve zdraví. Neměl jsem nafukovací pytel v batohu, ale za to jsem mocně křičel lavina, lavina... Z toho jasně vyplývá, že můj hlas je stejně efektivní jako bombička se stlačeným vzduchem.
:-)).... Videl jsem padat kluka se SNOWPULSE batohem v lavine,kdy letel ze svahu po skalkach...a diky SNOWPULSE batohu mu to nezlamalo vaz..a hlava mu zustala na povrchu..
Mozna ze tahle reklama od Bulicky,je ritolezectvi tem,co ABS u nas prodavaji..,protoze ABS uz je davno prekonan a neni o nej takovy zajem.
Hehe, a to si tvoji spolulezci pochvalovali, jake to byly letos pohodove Tatry :-)) Rok od roku jsou ti novacci tvrdsi a tvrdsi. Priznej se, ze Ty si na domaci strave vytvaris prirozeny ABS!
Právě že to není domácí strava... Jídelna v poliklinice anebo naproti Číňani mi vycpávají tělo. Jenže místo dozadu na ramena mi to cpou dopředu do břicha.
To je chuck noris by vytahl plamenomet tak vykonny ze by se vsechen snih premenil na vodu a u toho by si stihl nafouknout loď.... ale Kuba by ho dostal, protoze by vytahl surf a po ceste dolu by jeste stihl hodit par triku u toho by vztahl prut a chytit par grilovanych ryb.
Mr. Turek má nie len že patent na všetko, hlavne na Tatry a záchranu na horách, ale aj zázračný antilavínový hlas - odporúčam patentovať, zarámovať a ponechať na území ČR.
čau Mauglí. (-: Bang jsem ještě uplně nepobral,kámoši mne pak poučili že je to pro mladé (-:. Mysleli jsme si že s tou lavinou jel někdo z vaší party ale byly to asi Rakušáci.
spočívá v tom, že toto zařízení nelze převážet letecky. Takže pokud si chci zaletět na víkend na heliskiing do Zermattu (a mám na to), tak mám i na toto ne zrovna levné zařízení. Protože se nesmí převézt letecky, tak mi ho tam kámoš veze autem. Přijede ale pozdě a já mám smůlu.... Bohužel to není fikce, to se stalo minulý týden....
Cybersafe-zalezi,od koho ho kupujes..,ale da se sehnat cca...14-15 tisic.
Ale jinak je to tady celkem dobra reklama na vsechny lavinove batohy. Jen si dejte pozor,nez budete neco kupovat.Je lepsi si otestovat vice batohu,nez si nechat vnutit jeden od dobre proskoleneho prodejce:-).
ABS se dá bez problémů prevážet v letadle - je potřeba to nahlásit min. 14 dní předem leteckému přepravci. viz protokol IATA, ke stažení zde -
http://absairbag.cz/?DO_LETADLA
ABS se dá bez problémů prevážet v letadle - je potřeba to nahlásit min. 14 dní předem leteckému přepravci. viz protokol IATA, ke stažení zde -
http://absairbag.cz/?DO_LETADLA
ABS se dá bez problémů prevážet v letadle - je potřeba to nahlásit min. 14 dní předem leteckému přepravci. viz protokol IATA, ke stažení zde -
http://absairbag.cz/?DO_LETADLA
Co si budem vykládat, asi to má něco do sebe. Když pominu cenu, sere mně na tom jedna věc. Batoh je malý s malým úložným prostorem. To ho předurčuje spíše pro freeride než pro lezení a skialp. Mně se teda nestalo, že bych mohl vyrazit lézt v zimě s batohem s vnitřním objemem cca. 10 litrů, do kterého s problémemama uložím termosku a lékárničku s tatrankou. Jinak cena je nízká vzhledem k tomu co ten batoh umí. Zvlášť pokud jezdíte na lyže s lidma, kterým se nedá důvěřovat co se vyhledávání v lavině týká - ideální pro horské vůdce, průvodce, instruktory a ty co se nemůžou spolehnout na ty co s nima jdou.
Při posledním výjezdu ,cca před třemi nedělemi ,jsme mimo sjezdovky v Silvretě nepotkali nikoho , kdo by tyhle batohy neměl. Co se týká objemu, ABS má možnost připnout na základní zádovou konstrukci čtyři různě velké pytle. SnowPulse se o to také snažil, ale ABS to nějak přes patentovou ochranu zatrhlo.
V článku se hovoří o batohu ABS. Že existuje ještě něco podobného o tom se pochopitelně pan Aschauer, v rozhovoru nezmínil. Pan Herbert Fournier z Miemingu vyrábí lavinový balónek, připojený k tělu osoby šestimetrovým lankem. Při lavině zůstává tento celkem malý balónek často na povrchu a tak se místo zasypaného dá celkem dost rychle identifikovat.
Mezi oběma vynálezci došlo v květnu 2009 k právnímu sporu, který ale pan Aschauer prohrál. Prohrál také odvolání, kdy mu Vrchní zemský soud v Innsbrucku v červenci 2009 nedal za pravdu. Šlo o tvrzení pana Fourniera, že pan Aschauer „zjevně a dlouhodobě veřejnost nesprávně informoval“. Pan Aschauer se odvolával na různé testy a výsledky bádání v tomoto směru. Před soudem se mu ale nepodařilo tato tvrzeni dokázat. Také fyzikální princip t. zv. inverzní segregace se mu nepodařilo žádnou theorií podpořit a dokázat. Též další tvrzení, že „každý druhý zasypaný freerieder či snowboarder je zcela zasypán a každý druhý takto zasypaný skonči jako mrtvola, oproti tomu 98 % lavinových obětí při použití ABS-batohu zůstalo nezraněno“ neodpovídá skutečnosti.
Švýcarský institut pro výzkum sněhu a lavin (SLF) v Davosu (Eidgenössische Institut für Schnee- und Lawinenforschung) prokazatelně přišel s úplně jinými údaji: Ve statistice z doby od roku 1970 do roku 2003 bylo z celkového počtu 3997 osob, potrefených lavinou, 1399 zcela zasypáno, což odpovídá 35 %.. Pro dobu mezi rokem 1980 až 1999 bylo z 2301 osob, potrefených 894 lavinami, 872 zcela zasypaných a 1429 nezasypaných anebo zasypaných jen čátečně. K podobné statistice došlo také rakouské Kuratorium für Alpine Sicherheit. Na základě těchto oficiálnách údajů konstatoval soud, že páně Aschauerovy tvrzení neodpovídají pravdě.
O tom všem si německého jazyka schopný zájemce může počíst nejen ve sporné www.lawinenairbag-diskussion.de – kde pan Aschauer neodpověděl ani na jednu z kritických otázek, ale i vlastní rozsudek Vrchního zemského soudu v Innsbrucku
Beschluss des Oberlandesgerichts Pdf 1,3 Mb mu dovolí nahlédnout do zakulisí tohoto otevřeného konkurenčního boje.
Resumé:
Pohyb mimo upravenou sjezdovku v zasněžených horách je spojen vždy s jistým lavinovým nebezpečím. Je jisté, že chytrá hlava by měla mít u sebe všechny možné prostředky, aby při případné katastrofě nedošlo k nejhoršímu. Hlavní věcí by ale mělo být uvážení o lavinové situaci před akcí a uvědomit si, že moderní výzbroj mnohdy svádí k tomu, aby člověk trochu více riskoval.
Ve článku bylo trochu zkomolené jméno Fraunhoferovy společnosti, se sídlem v německém Mnichově. Ta byla pojmenována po něměckém optikovi a fysikovi jménem Joseph von Fraunhofer (* 1787 - + 1826). Jejích asi 60 institutů se zabývá aplikací výzkumů z různých oblastí vědy.
Lavinovy balonek ma obdobnou ucinost jako lavinova snurka, tzn. v podstate 0, protoze nevypovida absolutne nic o tom, kde presne a jak hluboko se zasypany nachazi. Jinak je to dost stara myslenka, "predchudce" tohoto systemu z r. 1962 je mozno obdivovat zde:
http://www.youtube.com/watch?v=K8l_ZpADfsQ
Jinak Tebou zminovanou stranku sestavil prave vyrobce lav. balonku, takze objektivita asi nebude jeji silnou strankou.
Co se tyce rozsireni ABS, tak je cim dal tim vic videt, nicmene spis proto, ze si ho koupi spousta zacatecniku (v duchu "cim vic, tim lip") a promenuji se s nim potom v Kitzbühlach, na Silvrette apod. na turach, kde spise hrozi, ze Te misto laviny smete nejaky skialp. kolega, co se jeste nenaucil lyzovat.
Profici, kteri vyrazne vic hazarduji nez prumerny skiturista, jej take oceni, ostatne typek v clanku (Xavier de la Rue) se tak vesele smeje prave proto, ze bez ABS by tu obrovskou lavinou, s kterou sjel na Petit Velan (predloni?) s nejvetsi pravdepodobnosti neprezil.
Jinak zde jeste nikdo nenakousl problematiku zvyseneho prahu prijatelneho rizika pri pouziti ABS, jinymi slovy "mam ABS, nemuze se mi nic stat, jdu do toho," i kdyz bych tam treba podle redukcni metody lezt nemela. Podnikam relativne hodne tur sama a uvazovala jsem, zda by takovy ABS nebyl rozumnou investici. Nicmene jsem dosla k zaveru, ze by me svadel prave k tomu, jezdit v mistech, kterym se dneska vyhnu, protoze coby solistka si nemuzu dovolit v lavine skoncit.
Myslím, co jsem od Xaviera slyšel na různých videích, tak především děkoval chlápkovi od horské služby, který byl zrovna ve vrtulníku, že ho hodně rychle našel a vykopal.
Mluvi tam o tom, ze ho kamarad po deseti minutach nasel, o kopani ani slovo. Pak zminuje to, ze ho skrtila helma a ze ji (integralku?) mel plnou snehu. Z toho jsem usoudila, ze lezel na povrchu laviny, mozna priplacnuty airbagem?
Myslím si, že údaj jak hluboko zasypaný je, není bezpodmínečně nutný. Důležité je, že se ví, kde zasypaný skončil a nehledá se na místě od něj vzdáleném 10 – 15 metrů. Předchůdcem balónku se šňůrou byla t.zv. lavinová šňůra, 10 – 15 metrů dlouhý červený silonový pletený provázek , který postižený měl od sebe v lavině odhodit. Jestli se k tomu dostal je další otázka, ale v několika případech skutečně šňůra zůstala na povrchu laviny a záchránci mohli podle ní hrabat a dohrabat se k oběti. Někdy se ale šňůrka utrhla a hrabání nemělo žádný efekt. Po jisté době se začaly prodávat hůlky, ve kterých šňůra byla poskládaná a tak postižený musel prostě pustit hůlku z ruky. Dalším vylepšením byly metrové údaje vpletené do šňůry, takže se vědělo, že k oběti zbývají třeba jenom dva nebo tři metry.
To video z roku 1962 s balónky je zajímavé, už podle délky lyží se dá soudit, že ty sjezdy nebyly natočeny před pár lety. Jsem ale přesvědčen, že když jezdec s takovýmto balónem skončil v lavině a případně ho to stáhlo „až na dno“ a balónek se dostal mezi sněhové masy, tak udělal bum a bylo po balónku.
Netroufám si zhodnotit, co je lepší, jestli ABS – ruksak anebo něco jiného, ale je faktem, že pan Aschauer prostě ten vedený spor prohrál, viz rozsudek, který je jistě neutrální a určitě dost objektivní a bylo dokázáno, že jeho tvrzení a reklama zrovna není správná a odpovídající. Je pravdou, že pan Fournier je jeho konkurentem.
Dneska je nejkvalitnější obranou Pieps, Ortovox, Barryvox anebo nějaká jiná značka. Takový aparát ovšem pro „sólistu“ nemá skoro žádnou cenu (ale šňůrka s balónkem anebo bez také ne).
A tak se jeden neobejde bez důkladného zvážení lavinové situace a pochopitelně správného chování v terénu. Že se ale každý človék může seknout je jasné, před mnoha lety se mnou ujela lavina – byla to obrovská alpská šikmá louka na které jsem se každoročně těšil z krátkých švihů a obloučků v hlubokem sněhu – nikdy bych neřekl, že to v těch místech může uklouznout a také to léta nikdy neuklouzlo.
Tady je každej chytrej jak rádio. Nic není černé, nic není bílé. Každej systém má nějaké plus, nějaké mínus. Pokud mi něco dá daleko větší šanci se udržet na povrchu laviny, tak to určitě smysl má. Ono taky lavina je malý splaz, po tisíce tun materiálu. Pokud obět zůstane na povrchu laviny, má extra-velkou šanci na život - je lokalizován, může se vyprostit sám, resp. může mu být "pomoženo". Varianty, že tě okamžitě lokalizují pípákem, orthovoxem, atd., je sice také dobrá věc, ale většinou jde o čas, protože kdo je trošku hlouběji + kvalita sněhu, je to skoro jako kdyby se topil ve vodě. A to už vůbec nemluvím o případech /kterých je taky dost/, že oběť je již po zastavení laviny z důvodu polytraumat prakticky mrtvá. Každej kdo se někdy setkal s lavinou, s její reálnou silou a schopnostmi, tak řeší jak nejefektivněji toto nebezpečí odvrátit, nabízí se samo i kombinace některých systémů.
Ahoj Lenko, já si teda právě myslím, že solitéři mají jedinou efektivní ochranu, a to právě batoh typu ABS/SNOWpulse. Jsi-li v horách sama (což je první horský hřích, mimochodem), je ti ostatní k ničemu. Předpokládám, že hlavu musíš uřídit, že vůle je silnější než hlas batohu... Já vozím SNOWpulse druhym rokem a rozhodně si nemyslim, že bych byl míň posr..., když jsem někde na kopci.
Z hlediska pravděpodobnosti přežití pádu laviny je jednoznačně lepší ABS než lavinovej balon, o tom snad nikdo nepochybuje a diskuse se o tom nevede?!?
No, to jsem si jako pouceny laik vzdycky myslela taky. Ale po prostudovani materialu shromazdenych pane Fournierem (pravda, konkurentem ABS) na strance uvedene M. Berankem si tim uz nejsem moc jista. Skutecnosti, ktere Fournier uvadi, napr. v zasade mala hloubka tekouci laviny a zasypani vetsiny obeti az v okamziku zastaveni laviny davaji smysl a shoduji se s licenim prezivsich.
Někdy až komické marketingové hrátky v našich médiích na téma laviny jsou legrační jen do té doby, než se někomu něco zlého stane.
Na podzim nás například zaskočil právě Bulička, který se vnucoval se svými moudry v časopise HS, a neváhal je podepsat jaksi cizími jmény (rozuměj našimi jmény) a neváhal tam nehorázně připodepsat i Lavinovou prevenci HS ČR, ačkoliv měl k dispozici dané a zcela jasné podmínky zveřejnění ... Vloni nás zase pro změnu chtěl jeden prolhaný prodejce pipáků (pro kterého mimochodem nejsou dobrovolní členové HS ČR žádnými partnery) žalovat za naše informace zveřejněné k lavinovým přístrojům :-)))
V únoru a březnu 2001 uskutečnili pracovníci SLF v oblasti Davosu rozsáhlý test: Field tests of some new avalanche rescue devices (Martin Kern, Frank Tschirky†, Jürg Schweizer) viz.: http://www.snowpulse.ch/v3/ medias/essai_davos_en.pdf. Když si ho alespoň zběžně proběhnete získáte zcela jasnou představu o co vlastně jde:
Airbag x bez airbagu:
1) figuríny s airbagy zůstaly u povrchu a díky tomu se snížila hloubka zasypání hlavy a hrudníku
2) figuríny bez airbagů byly téměř všechny zasypány úplně
Avalanche ball:
1) Avalanche ball neredukuje tento důležitý a kritický moment vůbec (hloubku zasypání), balón zůstal viditelný na povrchu
2) existuje ale určitá pochybnost, jestli by se podařilo takto řádně Avalanche ball aktivovat, když už bude člověk lavinou zachycen úplně. Při testu byly totiž tyto „lampionky“ aktivovány před spuštěním laviny a ležely připravené na povrchu sněhu
Snowpulse x ABS:
1) test ukazuje určitou závislost lavinové záchrany na typu použitého airbagu, je ale k úplnému zhodnocení více měření
2) figuríny vybavené airbagem se systémem Avagear rescue vest, který byl předchůdcem Snowpulsu, zůstaly všechny hlavami na povrchu a měly tak maximální přístup ke vzduchu
3) ukazuje se, že by Avagear rescue vest mohla řešit i zatížení v oblastí krční páteře. Nový Snowpulse zpevňuje tuto část těla ještě mnohem více a navíc uvolňuje i případné zatížení na hrudník
4) právě figuríny s ABS zůstaly téměř všechny hlavou pod sněhem a hloubka zasypání se pohybovala okolo 50 cm a bez další a okamžité záchrany ostatních by neměly pořádnou šanci na svou záchranu!!!
Snowpulse x ABS x Avalanche ball:
1) Snowpulse: dýchací cesty na povrchu
2) ABS: dýchací cesty většinou pod povrchem okolo 50 cm (v jednom případě u povrchu)
3) Avalanche ball: kompletní zasypání okolo 50 cm
Podívejte se sem: http://www.lawinenball.com/ Videos/Film%20ABS%20klein.wmv
Jednalo se samozřejmě jen o jednu lavinu a několik figurín a ze statistického hlediska je nutné případně dodělat celou řadu dalších měření ...
Mne osobně výrazně oslovil systém od firmy Snowpulse. Už na první pohled vytváří velmi bezpečný pocit. Je samozřejmé, že konkurence ihned vyráží do protiútoku a snaží se jeho jednoznačný přínos bagatelizovat a zvýrazňuje pro lavinovou záchranu až druhořadé detaily.
1) Buličkův argument, že na spadlé lavině můžete i s aktivovaným ABS airbagem lítat bez problémů jako motýl Emanuel a zuřivě zachraňovat, je tak trochu mimo mísu. Nedokážu si takovouto záchranu dost dobře vůbec představit. Při lavinové záchraně je to především o sprintu a vše co překáží, může zachraňovanému v konečném důsledku výrazně ublížit.
2) je také důležité si plně uvědomit, že aby vás jakýkoliv airbag „vynesl“ k povrchu laviny, musíte v té vaší lavině dostatečně dlouho svištět!!!
3) při nárazu případné druhotné laviny nebo laviny, která mne zasáhne až v údolních pasážích, bych radši přivítal alespoň nějakou ochranu proti nárazu: vzduchová kapsa, krční páteř, hrudník, ... než jsou jen motýlí křídla ...
4) právě určitá možnost, že díky zvolení méně vhodnému systému airbagu, mohu zůstat, i když jen 50 cm hlavou pod utemovaným sněhem mne děsí
A ať už se rozhodnete pro jakýkoliv systém, pamatujte si základní pravidlo:
VŽDY PŘED VSTUPEM DO LAVINOVÉHO TERÉNU SE NAHLAS SAMI SEBE ZEPTEJTE, ŽE JESTLI I PŘES VŠECHNY MOŽNÉ ZÁCHRANNÉ POMŮCKY CO MÁTE, BYSTE DO TOHO ŠLI I BEZ NICH, A PAK DEJTE NA SVŮJ POCIT ...
víš ta teorie: VŽDY PŘED VSTUPEM DO LAVINOVÉHO TERÉNU SE NAHLAS SAMI SEBE ZEPTEJTE, JESTLI, BYSTE DO TOHO ŠLI I BEZ POMÚCEK je hezká, ale já bych si při jejím důsledném dodržování moc nezalyžoval. To je stejná demagogie, jako lézt jen cesty co bych vylezl i bez lana. Při vědomí objektivního nebezpečí taková teze nemůže fungovat.
Demagogie je slučovat laviny a lezení po skále. Nebo chceš říct, že pípáky, airbagy, sondy a lopaty lze srovnávat s lanem a sedákem?
Nebo chceš také obráceně říct, že když hledáš kudy vede tvoje lezecká cesta, tak nehledáš kritické momenty a neposuzuješ své možnosti před výstupem a jdeš do toho vždycky jako smyslu zbavený jen proto abysis, jak říkáš alespoň trochu zalezl?
VŽDY PŘED VSTUPEM DO LAVINOVÉHO TERÉNU SE NAHLAS SAMI SEBE ZEPTEJTE, ŽE JESTLI I PŘES VŠECHNY MOŽNÉ ZÁCHRANNÉ POMŮCKY CO MÁTE, BYSTE DO TOHO ŠLI I BEZ NICH, A PAK DEJTE NA SVŮJ POCIT ...
Tohle totiž neznamená, že i když bych zaváhal, zda bez záchranných pomůcek do Toho vjet či nevjet, tak do Toho NESMÍM vjet. Jen mi to pomůže líp zhodnotit moje případné šance a dotvoří mi to celkový pocit, to je vše.
Ahoj Viktore, nase spory ohledne casopisu HS jsou pomerne sahodlouhy pribeh a takhle zjednodusene napsane, bez podstatnych souvislosti, te to stavi do role mučedníka, ve ktere si zrejme libujes. Vyrikali jsme si to v uzkem kruhu mezi lidmi, kterych se to tyka. Vytahovat to takhle ve verejne diskusi je opravdu ubohé a hodné sraba!
Nevím o jakých sporech tady mluvíš a už vůbec nevím proč by měly být poměrně sáhodlouhým příběhem. Všechno je naopak strašně jednoduchý a krásně rychlý :-) Napsal jsi ten tvůj textík ty, tak proč si se taky pod něj nepodepsal sám? Nevím, jak si pak někdo jako ty, může vůbec dovolit někoho nazývat srabem, když sám srabácky a zákeřně podepíše svoje reklamní plky cizím jménem a organizací, kterou nesmyslně všude jinde neustále nazývá protilavinovou službou :-) a která má na lavinovou problematiku zřejmě jiný názor než ty ... A hlavně, hlavně se ti s tím vůbec nikdo nevnucoval ... a fakt nechtěj, abych to tady dál podrobně rozebíral.
A touhle další a tak trochu smutnou a trapnou reklamou jsi jednoznačně podtrhnul svoje až srabácky zákeřný chování coby šéfredaktůrka, tak se pak nediv, když se nad tím někdo pozastaví ... Jó a abych nezapomněl, ať žije lavinový motýl Emanuel - záchranář :-)))
Ahoj Viktore, nase spory ohledne casopisu HS jsou pomerne sahodlouhy pribeh a takhle zjednodusene napsane, bez podstatnych souvislosti, te to stavi do role mučedníka, ve ktere si zrejme libujes. Vyrikali jsme si to v uzkem kruhu mezi lidmi, kterych se to tyka. Vytahovat to takhle ve verejne diskusi je opravdu ubohé a hodné sraba!
Dival jsem se na to taky a moc tomu neverim, spis za tim vidim ten konkurencni boj. S tou malou hloubkou laviny to muze byt pravda, ale spousta techto melkych lavin zustane melkych i po pozastaveni, cili nepotrebujes ani pipak, ani balon, ani ABS. Navic lokalizace balonem neni az tak dulezita, protoze k ty dojde i bez balonu - pipak preci nosi kazdej. Muze ale spadnout i takova lavina (a predevsim ty se bojime, predevsim kvuli ni nosime vsechny ty veci), ze je hluboka uz behem toku, a potom ti ABS nejspis pomuze. Takze me ten balonovej vzduchoplavec nepresvedcil a i nadale a navzdory rozsudkum verim ABS vice nez balonu.
No třeba lavina v Malém stawu v roce 2005 na polské straně Krkonoš taky neměla v průměru moc vysoký odtrh, ale dojezd velmi široké laviny do úzkého žlábku znamenal zasypání obou dvou postižených (pouze pípáky, sondy a lopaty) cca do hloubky 4 - 5 metrů!!!
To samé vloni v Červinkově muldě, široký svah a úzký žlab, holt blbá kombinace ...
A o tom to celé vlastně je. Právě jednotlivý laviny si určují defacto potřebné vybavení, ale jak to jaksi odhadnout :-))) A jak jsem i psal u toho testu, spustili jen jednu lavinu a na širokém svahu bez úzkého žlábku ...
A samozřejmě pak monou přijít i laviny krapet větších rozměrů, třeba i z velkých kvádrů, ...
OK, v Tebou popisovanem pripade se asi efekt ABS ztraci, protoze by te sice ABS behem jizdy vyneslo k povrchu, ale pak by na tebe seshora prijelo dalsich 5 m snehu. Otazka je, jestli by balon nedopadl uplne stejne. Kdybych v te lavine jel a mel si vybrat bud anebo, mel bych radsi ABS. Ale mozna je to jenom muj predsudek vuci balonu zpusobenej tim, ze zvazuju koupi nakyho toho pytle a ted mi nekdo rekne, ze vlastne balon (v nejmenovanem hlavnim meste Serpu na Palmovce za 1200) je mozna vlastne lepsi nez pytel za dvacet klacku.
Já bych zkombinoval airbag společně s avalungem. Fungovalo by to následovně. Airbag tvaru podkovy okolo hlavy by se naplnil vzduchem z tlakové lahve. Pokud by byl postižený přesto zasypán, mohl by ústy uchopit náhubek s hadicí, kterou by těch 160 l vzduchu vydýchal. Při spotřebě 20l/min by mu to vystačilo na 8 min. Poté co by vydýchaný airbag splaskl, vzniklou dutinou by pronikal vzduch z okolního sněhu k postiženému (podobně jako je tomu u avalungu).
no problém je asi v tom, jak přepnout airbagy do módu, ve kterým bys je mohl začít vydejchávat. požadavky na takový přepnutí by asi byly
1) aby to šlo udělat i když se nemůžeš pohnout v již zastavený lavině (předpokádám, že během jízdy v lavině jsem si dal do huby ten náústek a že mi cestou v lavině nevypadl - ale tohle už má asi vyřešený avalung?)
2) aby nehrozilo byť sebemenší riziko předčasného nechtěného vypuštění airbagů
Ano, předpokládá to, že si ten náústek člověk stačí strčit do huby. To je stejné jako u avalungu. Bylo by třeba ty dva úkony - odjištění airbagu a nasazení náustku spojit do jediného: hadice náustku by zároveň sloužila jako táhlo pro odjištění. Dýchání by fungovalo na principu plicní automatiky, žádné přepínání by se nekonalo.
Bal bych se ze jak te to bude mlejt tak budou na pytle velky tlaky, aby to tu automatiku neprorazilo a pytle nevypustilo driv, nez te stacej vynest nahoru.
jebne to tebou vo skalu a veskerej vzduch z pytlu se celou slavnou automatikou porouci panubohu do voken! jo a je v tech bombickach opravdu stlacenej vzduch? neni tam treba yperit!?!
no myslel jsem jestli neni vyhodny do tech bomb plnit jinej plyn nez vzduch, (napr. do bomb ktery pripojuju ke sporaku je lepsi plnit propanbutan nez vzduch, do sifonovejch bombicek je lepsi CO2 nez vzduch ap.) a to tak moc, ze vyhody toho dejchaciho stroje by byly prevalcovany nevyhodami plynoucimi z toho, ze by v tech bombach musel byt prave vzduch.
Pokud je stlačený, tak je plyn jako plyn. Určitá výhoda by mohla plynout ze zkapalněného CO2, ale ani stlačený vzduch není příliš velká přítěž. Taky by se dal vyrobit kyslík nějakou chemickou reakcí podobně jako je tomu u dýchacích přístrojů v dopravních letadlech. Bohužel vývin kyslíku je pro skokové nafouknutí příliš pomalý a navíc ta reakce je dost exotermická - takový hořící lyžař padající lavinou by byl velice zajímavý pohled :o) Já bych zůstal u toho stlačeného vzduchu.
Vazeni, poznamky typu "ABS batoh je davno prekonan" jsou nesmyslne, nebot rada vyrobcu se snazi vymyslet svoje reseni a patentovat si jej. Krome zde uvadeneho ABS batohu, ktery byl zrejme prvni, je to tez zminovany SnowPulse, a nove treba Avi Vest http://mountainski.cz/62/ dalsi-aktivni-lavinova-pomucka- ze-severni-ameriky-avi-vest-2009 (odstranit mezery) - v odkazech tamtez i video z praktickych zkousek s peti figurinami "hozenymi" do odstrelene laviny.
Ad preprava ABS (a jinych) letadlem - je to dnes zcela standardni, vloni jsme cestou na Kamcatku potkali v letadle radu lidi, kteri tam jeli za heliskiingem, a vsichni meli ABS batohy. V nasi skialpove skupine mel ABS batoh jeden clovek a s prepravou nebyl problem.
At uz nafukovaci lavinovy balon nebo mechanicky upevneny na X metru dlouhe snure k batohu ci telu zasypaneho lavinou - viz http://mountainski.cz/45/ pouziti-vyhody-a-nevyhody-lavinove -pomucky-avalanche-ball (odstranit mezery) pouze do jiste miry urychluje hrube urceni mista, kde by sa zasypany mohl nachazet. tzn. na rozdil od ABS, Snow Pulse, apod. je to pouze pasivni lavinova pomucka, ktera Vas na povrchu urcite neudrzi... Co a jak dela dlouha propojovaci snura, kdyz Vas to mele v lavine (obtoči se kolem krku a uskrti vas?) nebo v pripade padu laviny do lesa pusobi jako kotva, je na zhodnoceni kazdym... vyzkumy na to zatim nejsou.
Já, Frenky a Kristýnka ma plnou pravdu v tom, ze vsechny tyto nafukovaci pomucky maji smysl pouze v pripade pohybu s lavinou, pokud s jednou lavinou dojedete dolu, diky nafukovacim vakum zustanete na povrchu, nacez nasledne z jinak orientovaneho svahu na vas prileti druha lavina, tak jsou vam vsechny nafukovaci vaky k nicemu
Myslím si, že hlavním důvodem smrti v lavině není fakt, že by se člověk udusil jako třeba při utopení ve vodě.Ale asi nejlepší informaci by mohla podat nějaká statistika HS. Podaři – li se zasypanému zabránit vniku sněhu do dýchacích cest, postižený dýchá a vzduch se k němu nějak dostává, ačkoliv v některých případech je v lavině jakoby „zabetonován“ a to i když leží třeba 25 cm pod povrchem. Většinou není schopen pohnout ani malíčkem. Za největší nebezpečí pokládám ale podchlazení postiženého, které je většinou spojeno po určité době s omrzlinami. Jeho životní funce se tak sníži na minimum a po nějaké době dojde ke konci. Pochopitelně stejně velkým nebezpečím jsou zlomeniny, potrhané svaly a vazy, ke kterým se zasypaný a jedoucí s lavinou dostane velice lehce. Uvážíme - li ještě k tomu třeba konfiguraci terénu – skalní prahy, skalnaté ostrůvky v dráze laviny, stromy, pahýly a pařezy tak je mnohdy s obdivem, že někteří postižení zcela zasypaní vůbec něco takového přežijí. S přibývajícím časem zasypaný v lavině má minimální šanci – vyjímky ale existují, jako záchráněný 21 letý Švýcar z kantonu Wallis, kterého v únoru tohoto roku v Evolène vyhrabali z laviny až po 17 hodinách, lehce podchlazeného, za plného vědomí, bez jakéhokoliv zranění. Ležel jenom 50 cm pod povrchem.
Prosim ta, ty sem uz nic nepis, tvoje nazory su totalne bludy, ktore su pre priemerne vzdelaneho (v lavin. problematike) citatela velmi nebezpecne. Toto si nechaj do krcmy a nevypisuj na lezecky server: ...Myslím si, že údaj jak hluboko zasypaný je, není bezpodmínečně nutný. Důležité je, že se ví, kde zasypaný skončil a nehledá se na místě od něj vzdáleném 10 – 15 metrů.
...Dneska je nejkvalitnější obranou Pieps, Ortovox, Barryvox anebo nějaká jiná značka.
...Myslím si, že hlavním důvodem smrti v lavině není fakt, že by se člověk udusil jako třeba při utopení ve vodě.
Tohle je velmi zajimava problematika, ktera jeste naprosto neni vyresena. Krome jasnych pripadu umrti v dusledku mechanicky zpusobenych zraneni a klasickeho uduseni po dlouhe dobe v lavine se uz mnohokrat stalo, ze obet byla pod snehem jen relativne kratkou dobu (<15min) a ne moc hluboko, a presto po vyhrabani a oziveni zemrela.
Zrejme tam funguji i nejake sokove mechanismy, vdechovani vydychaneho CO2 apod. Vedci z Innsbrucku na toto tema chteli delat studii s prasaty (uspat, napojit na pristroje, zasypat a sledovat, co se deje), nicmene se toho domakly nejake zelene mozky, vyvolaly skandal "trapeni zvere" a z cele veci prozatim seslo.
V kazdem pripade se ted zacaly uvadet nove sance na preziti v lavine v pripade vykopani do 15min. Pri uplnem zasypani je to misto dosud uvadenych c80% (nebralo v uvahu rozdily mezi castecne a zcela zasypanymi) pouze c65%.
Tyhle nove udaje nepochybne zase ozivi zajem o ruzne typy airbagu. Ted je otazkou, jak dobre DOOPRAVDY funguji, pripadne jestli nektere funguji lepe/vubec.
Nejlepsi je proste se do laviny nedostat, dusledne dodrzovani Muntera, dobra znalost terenu a podminek a otevrene oci pri ture zde urcite pomohou. To je moje solisticka filosofie, kdy se radeji spoleham na vlastni znalosti a zkusenosti nez na nejaky (predrazeny) vyrobek. I kdyz 100% jistota v horach samozrejme neexistuje. Jo, a kompletni vybavu (pipak/sonda/lopata) mam vzdy s sebou, nikdy nevis, kdy muzes pomoci nekomu jinemu a i HS urcite oceni, kdyz Te misto zdlouhaveho sondovani muze rychle najit pipakem.
Nastesti se ctene obecenstvo nemusi spolehat na tvoje dojmy a muze se informovat na Schweizer Lawine Forschung
http://www.slf.ch/praevention/ lawinenunfaelle/unfallstatistik/index_DE?-C=&
Teda Michaeli ja jsem co se lavin tejce naprostej laik, ale ze uduseni JE hlavni pricinou smrti v lavine se dozvis v kazdy statistice a reknou ti to i na tom nejpitomejsim lavinovym kurzu. Ach jo, ty mlady dneska musej porad vsechno relativizovat:(
Milej Honzo
můj předpoklad, že podchlazení je největším nebezpečím neodpovídá pravdě, jak´s správne poznamenal. Statistika SLF, Davos říká, že v letech 1991 – 1996 kolem 43% zcela zasypaných zemřelo na mechanické následky úrazu, jenom 6% na podchlazení a 46 % na asphyxii tedy smrti způsobené buď nedostatkem kyslíku v krvi, ochrnutím dýchacího systému, ucpání dýchacích cest anebo srdeční slabost a zástavu srdeční činnosti jako následek šoku a pod. Někteří zasypaní utrpěli Perthesův syndrom kdy tlakem na hrudní koš se vytlačila krev do oblastí krku a hlavy. Bohužel statistika neudává kolik procent z této kategorie zemřelo skutečně na čisté udušení. Jsem rád, že jsem se do svých skoro sedmdesáti let podobným situacím v horách vždycky nějak vyhnul – takže o nějakém relatizování mladých se v mém případě nedá hovořit. Mám prostě jenom své subjektivní názory které mohou být neodpovídající a připouštím, že někdy to jsou i bludy. Sorry.
Uznavam ze muj komentar byl trochu unahlenej, vzdyt jsi to uduseni ve svym prispevku prezentoval jako nazor, nikoliv jako nejakou absolutni pravdu, takze taky sorry.
Strhla se tady velka debata o tom, zda je lepsi ABS nebo Snowpulse. O tom clanek vubec nebyl.Oba systemy maji sve vyhody i nevyhody, kazdopadne jde o nejlepsi nadstandardni lavinove pomucky, samozrejmym standardem je lavinovy vyhledavac, lopata a sonda. Na doplneni snad jen odkaz na dlouholete statistiky lavinovych nehod, ve kterych se ocotli lyzari s batohem ABS. Mozna to napovi kazdemu zda ma smysl si neco takoveho porizovat. Prece jen jde v lavine o zivot a podivejte se, kolik dnes stoji dobre lyze, boty nebo vazani...Mate§li zajem, stahujte na:
Ale vždyť to článek také přeci nebyl, jen taková dokonale skrytá reklama na Snowpuls!!! Dokonce byla tak dokonale skrytá, žes ho v textu ani jedinkrát nezmínil nebo nepřidal jeho jediný obrázek :-)))
Díky bohu, že se k lidem konečně dostávají korektní informace ...
A je samozřejmě nutné také korektně přiznat, že by Snowpuls rozhodně nevzniknul nebýt celé řady nevýhod ABS.
A právě proto, že tady jsou konečně, alespoň zatím, dva výrazní konkurenti, posouvají se hranice obou systémů výrazně k lepšímu, snad až na tu cenu :-)))
Vis ze mam podobnej nazor?, jak jsem si precet ten text, tak jsem si okamzite vzpomnel, ze jsem jednou cet, ze snad existuje neco jinyho (s nafukovacim limcem kolem hlavy) co snad funguje lip, akorat jsem si nemohl vzpomenout na nazev. Takze na me to opravdu jako skryta reklama zapusobilo.
Ja jsem se tedy snazila rozpoutat diskusi o tom, zda vubec airbag systemy funguji (coz je pro Tebe samozrejme trochu neprijemne, ze), protoze mi argumenty a vysledky testu, hovorici spise proti ucinnosti ABS, ktere na svych strankach uvadi vyrobce Aval. Ball, prisly dost logicke.
Bez ohledu na to, zda jeho Aval. Ball ma vubec nejaky smysl (osobne si myslim, ze prilis nema). Pak je tu evidentne jeste otazka ucinnosti ABS vs. SnowPulse (SP coby "chranic hlavy a patere" - no neni pak lepsi prilba a chranic??), ale to bych nechala zcela stranou.
Pro ty, co nehovori nemecky, bych zde zrekapitulovala Fournierovu argumentaci:
1. Airbag systemy vychazeji z premisy fyzikalniho jevu "inverzni segregace", ktery se ukazal jako mylny.
2. Airbag systemy vychazeji z predpokladu "hluboke laviny" (>vyska cloveka, tedy minimalne >1.5m), coz se ovsem v praxi vetsinou nestava (tady bych rekla, ze treba lavina s Xavierem de le Rue pri masach snehu, ktere se daly do pohybu, mohla teto hloubku dosahnout. Ale viz bod 1.). S tim souvisi prepodklad, ze
a. obet je zcela zasypana jiz behem jizdy v lavine - to je ovsem co si tak vzpominam v rozporu s licenim prezivsich (jedu-chvili jsem na povrchu-chvili pod snehem-odrazim se ode "dna" atd.)
b. vubec nastane moznost inverzni segreace - viz bod 1.
3. Vetsina obeti laviny je plne zasypana az po dojezdu laviny (mylny predpoklad 2a), tedy v okamziku, kdy Ti zadny airbag nepomuze. I to se podle mne shoduje s licenim prezivsich, kteri uz si v okamziku, kdy lavina zpomaluje, mysli, ze maji vyhrano, a jsou zavaleni dojizdejicimi masami snehu.
U bodu 2 a 3 jsem cekala, ze se dozvim neco od odbornika Viktora, neb se mi prozatim uspesne dari se lavine vyhnout a liceni obeti lavin/videa lavin znam jen z tisku/internetu.
4. Vyrobci airbag systemu tvrdi, ze obeti lavin, ktere zustaly na povrchu, za to vdeci airbagu. Statistika SLF ale ukazuje, ze minimalne 70% obeti, strzenych lavinou, zustane tak jako tak na povrchu/je zasypano jen castecne, a kdyz se vezme v uvahu, ze laviny se stastnym koncem (zasypan nikdo ci jen castecne) se casto nehlasi, tak je tento podil az 85%, tzn. stejny jako u obeti s airbagem . Cela argumentace zde:
http://www.lawinenairbag- diskussion.de/Gleich%20viele% 20Ganzverschuettete.htm
Tolik tedy problematika fungovani airbag systemu. Stranou ponechavam, ze se vyrobce ABS evidentne snazi falsovat statistiky i klamave interpretovat vysledky testu ABS.
Osobne je mi to jinak cele fuk, protoze si myslim, ze i kdyby airbag systemy fungovaly, tak me budou svadet k vetsimu riziku (u me analogie jizdy na bajku bez prilby a s prilbou, kdy si pri nejakem kratkem sjezdiku bez prilby davam mnohem vetsi pozor, nez kdyz jako normalne mam prilbu na hlave, a to i presto, ze prilba me pred silnicnim lisejem ci zlomenou klicni kosti neuchrani).
Tu sa, myslim, nie celkom uvazene na zaklade jedineho spochybnenia p. Fourniera popieraju vseobecne uznavane, potvrdene a odporucane informacie. Ak by to tak skutocne bolo, ako je mozne, ze airbagsystem (a je jedno od akeho vyrobcu) je medzi odporucanym vybavenim nielen podla IKARu, ale aj SLF a CAA (tri najrespektovanejsie a najuznavanejsie organizacie v lavinovej problematike na svete)??? Slavny Avalanache ball p. Fourniera je podla CAA zaradeny v sucasnosti medzi obsolentne (zastarale, prezite)pomocky a nepatri medzi odporucanu vystroj!
Vazte, prosim, slova, aby vas niekedy v buducnosti nemrzelo, ze si ich niekto zle vylozil.
precti si dukladne celou Fournierovu stranku vcetne odkazu a pochopis, o co mi jde.
Ostatne na toto tema byla nedavno diskuse na tourentipp.de, kde bylo zmninovane, ze zpocatku se DAV, ktery mel k dispozici puvodni studii SLF zminovanou Fournierem, stavel k ABS velmi laxne a teprve urcity natlak ze strany OEAV je primel ke zmene postoji, ve smyslu "ABS neuskodi".
Tady nejde o to, jestli vynalez pana Fourniera je lepsi nez vynalez pana Aschauera, tady Lenka jasne konstatuje, ze argumenty a statistiky pana Aschauera neodpovidaly uplne oficialnim statistikam a skutecnostem. Proto pan Aschauer take soud s pane Fournierem prohral – u neutralniho soudu v Innsbrucku, ktery na 31 strankach zduvodnil svuj rozsudek – to si muzes precist na http://www.lawinenairbag-diskussion.de/ pod pojmem Beschluss des Oberlandesgerichts Pdf 1,3 Mb tam je to jasne receno.
Ale o tom, ze argumenty pane Aschauera stran ABS nebyly korektni a ze to uznal soud, tak o tom preci neni pochyb. Ale to jeste neznamena, ze je balon lepsi. Argumenty te na povrch laviny nevytahnou.
To vubec neni blby, naopak! Psychika se da oblbnout a nakonec muzes kvuli tzv. bezpecnostnim pomuckam podvedome riskovat vic, nez bez nich. Mam helmu, nic se mi nemuze stat... Presne o tom Lenka a Ja+Frenky pisou.
Naprostý souhlas. Sebekticky koukni na sebe, vzpomeň si co a jak děláš, a určitě najdeš podobné příklady. Např. horolezecká helma-čepice, velký SUV-stará škodovka, pípák-lavinová šňůra, cyklohelma-čelenka, motorkářská kombinéza, chrániče a helma-vítr ve vlasech a staré džíny...
to je fakt vo nicom tadle diskuze, clovek co ma na hlave helmu riskuje, clovek co ma pipak riskuje, kdyz jedu v novym aute budu riskovat protoze ma lepsi brzdy a airbagy nez to stary??
tak to potom kluci bezte vrati goracovy hadry a boty a noste flanelky a klasicky pohory, zahodte svoje plynovy varice a berte si na hory balik dreva, jinak pujdete moc daleko a tam se vam neco stane...
to ze jsou lidi blby a riskujou je o lidech, o tom co maji v hlave a ne na hlave, howgh
kua, cetl jsi co jsem psal nebo ne? jestli jo, tak jses asi slepej...
az te na kole trefi auto, nebo dostanes defekt a pri naslednem poletu potkas velkej sutr bez helmy, tak se sem vrat (teda pokud budes mit tu moznost) a napis nam, jak te pred smrti uchranila tvoje psychika
Diky za vybrane vyjadrovani a starostlivou peci o muj slabnouci zrak. Samozrejme, ze ti helma pomuze, kdyz na tebe slitne sutr, nebo se na kole vymeles kvuli autu. Na druhou stranu ve sjezdu s helmou na hlave pojedes rychleji. A tady uz je na zvazeni, jestli nejni lepsi se vysekat pri pomale jizde bez helmy, nez v desnym kalupu s helmou. Bottom line: bezpecnostni pomucky ti prinesou zlepseni bezpecnosti jenom tehdy, kdyz se kvuli nim nezacnes chovat podstatne vice rizikove.
1) Kupr. pri zavedeni bezpecnostnich pasu jakozto povinne vybavy v autech je zdokumentovano, ze nahle pribylo nehod (motivace je zrejma - nezabiji-li se pri vyssi rychlosti, proc ji nejet). V prumeru byly nehody sice s mene zranenimi, ale v celkovem uhrnu (nehod je vice) nula od nuly posla.
To se vsak samozrejme netyka vlivu kuprikladu na chodce, kteri zatim pasy nosit nemuseji, a tak jsou moc radi, ze je nejaky sympatak Tveho formatu srazi v osmdesatce misto padesatkou.
2) Nepis. Musis-li, snaz se to cinit tak, aby z toho Tvoji rodicove nemuseli zvracet.
Ondřeji, to co tvrdíš neodpovídá pravdě. Nebezpečí, že budeš usmrcen, když se v autě nepřivážeš je sedmkráte větší – a to je dokázáno statisticky. Když nemáš pás tak se, při případné nehodě, také dramaticky zvýší závažnost Tvého zranění. Statisticky je dokázáno, že jenom 8 % uvázaných , ale 20 % neuvázaných utrpí závažné zranění. 80 % uvázaných jsou jenom lehce zraněni. Statistika také ale říká, že ženy se častěji uvážou než muži – o 21 %. Když se konsekventně pokaždé uvážeš, zvýší se Tvá šance, že při nehodě přežiješ, o 45 % - to je také statisticky dokázáno. První pásy montovalo do svých aut Volvo už před 40 lety, myslíš, že kdyby to bylo neúčelné, že bychom dnes měli pásy v každém autě a ještě předpis si je nasadit?
No teda měl jsem trochu mindrák z vědy a výzkumu v místních luzích a hájích a jak tak koukam na ty tituly tak vono i ve Státech, Mekce vědy a výzkumu, to často bude podobně v píči (ale třeba se pletu a nejedná se o libertariánskej blábol;)
Na oplátku - můj oblíbený: http://www.iabc.cz/ . Připouštím, že není recenzovanej, ale to ten Tvůj patrně taky ne vzhledem k tomu, jaký chujoviny v něm vycházej. No dovolil bych si zvýšit citační index pana Wericha: "Z ničeho se nedá dělat věda, ani z vědy ne..". S Tvým ctěným dovolením dovolením bych si dovolil dodat - natož když to má přívlastek "socio" nebo "ekono". Čili - s tím smajlíkem opatrně ;)
Sam Peltzman to psal v roce 1975, tedy jeho úvahy jsou dnes staré asi 35 let, více snad k tomu nemusím dodávat, ne?
A zhodnocení od pana Robertsona z roku 1977 je také dnes už „studená káva“. Časy se změnily, a když třeba nadlédnete to statistik rakouského Automobilního klubu, nebo třeba švýcarského TCS tak zjistíte, že dnes se na to dívá znalecký svět zcela jinak.
Ale to jsou zbytečné úvahy, diskuze se týká snad lavin a pomůcek, které jsou dnes k dispozici.
OK, prave jsem dosahl osviceni, bezpecnostni prvky jsou pro kocku a bez nich se mi nic nemuze stat, protoze jsem vseved a vsechno spravne odhadnu :)
jsem se pekne pobavil...
ty tvrdis, ze mam zahodit helmy, chranice, bezpecnostni pasy, airbagy, pipaky, sondy, radary... ze bez toho vseho vlastne budeme v bezpeci, protoze nebudeme riskovat
a ty ses ten buh, co presne vi jak se chovat, nikdy se mu nemuze nic stat a ten co ma na hlave helmu je magor, co nedokaze odhadnout riziko
jesteze se muzu dobrovolne rozhodnout a tu helmu si koupit a nemusim se ridit tvymi pindy
"a ty ses ten buh, co presne vi jak se chovat, nikdy se mu nemuze nic stat a ten co ma na hlave helmu je magor, co nedokaze odhadnout riziko" = argument? Pane jo.
Promin, jdu zit svuj zivot. Nicmene uznavam, ze Tve prispevky se timto stavaji pozitivnejsimi co do argumentace, a tedy nahodim klicove slovo "incentives".
ty ses fakt mimo, ty tady rikas ze bez vsech bezpecnostnich pomucek (nebo jak to nazvat) se ti nic nestane, protoze vzdy spravne odhadnes riziko , diky tomu do rizikove sitauce "nepujdes" a vsechno prezijes
Tedy znovu - "mas-li dojem, ze odpovidas na to, co jsem napsal, dosahls osviceni."
Neříkám, že "bez vsech bezpecnostnich pomucek (nebo jak to nazvat) se /m/i nic nestane, protoze vzdy spravne odhadn/u/ riziko". Říkám, že každá okolnost (včetně "bezpečnostních pomůcek") formuje Tvé chování (http://en.wikipedia.org/wiki/Incentive ).
Rovněž říkám, že zjevně nejsi funkčně gramotný; že Ti děkuji za každý Tvůj příspěvek, neb se po ránu zařehtám; že s blembákem lezu i na Srbsku.
Ondřeji,
co mají theorie pana Peltzmana , které jsou už také asi 25 let staré a týkají se spíše společnosti, daní, průměrného výdělku a hlavně situace v USA dělat v této debatě? Rád si to nechám od Tebe vysvětlit, anebo střílíš prostě něčím, co se Ti podařilo najít na internetu a snažíš se nás nějak oslnit? Jestli Ti to nějak ušlo tak Ti říkám, že se bavíme o lavinách.
co článek říká v rovině obecné je - zhruba - následující. Vynález sloužící k zásadnímu zvýšení lidského bezpečí (vymyšlení a následné povinné zavedení bezpečnostních pásů do aut - á propós, proto je ten článek starý, protože to zavedení není nejnovější, a ten článek byl tehdy aktuální) má ten vedlejší efekt, dle autora, že nabytý pocit bezpečí stimuluje lidskou lehkovážnost ("nezabiji-li se díky vynálezu, mohu se chovat rizikověji").
Aplikaci na ABS batoh snad již doslova rozepisovat nemusím. (Prosím!)
P. S.: Upřímně míněná otázka - vskutku to nešlo z těch mých kusých příspěvků vydedukovat samo (uvítal bych zpětnou vazbu, pokud jsem to nepodal uchopitelně) a nebo jsi se jen zatvrzele vykašlal na přemýšlení (což by bylo i pochopitelné, vzhledem k tomu, že jsem se do oponentů v diskusi navážel pro jejich funkční negramotnost)? Já jen, že to co jsem výše napsal je uvedeno i v té první větě odkazu ve Wiki.
P. P. S.: Zajímalo by mne, kdes sebral korelaci či snad kauzalitu stáří vědeckého poznatku a jeho nepravdivosti. Střílíš od boku (jak předpokládám) a nebo se to vskutku někdo pokoušel měřit?
To co Pelzman psal mozna dnes uz neplati; prostudujes - li statistiky tykajici se problemu zachrannych pasu zjistis, ze se doba vyvinula a dnes se na to nahlizi jinak. Ale ver si cemu chces. Tuto debatu o tom nepokladam za tolik zajimavou a plodnou abych v ni nejak dale pokracoval. Mej se dobre a uzivej si sveho zivota.
Maly rozbor, k cemu vlastne je Avalanche Ball v cene 215 EUR: http://mountainski.cz/45/ pouziti-vyhody-a-nevyhody- lavinove-pomucky-avalanche-ball (odstranit mezery). Vicemene slouzi jako dobre zavazi navic... :-) Hledam figuranta na vyzkouseni Avalanche Ball pro pripad. padu male laviny do ridkeho lesa :-)